BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 611 



onaxe ale acestor papile, iar locul lor de predilecţie sunt va- 

 sele limfatice. Din papile, spirochaeţiî trec în stratele infe- 

 riore ale epidermuluî şi se acumuleză în lacunele inter-celu- 

 lare, destinate a se transforma în vesicule de pemfigus, în acelaşî 

 timp cu leucocitele polinucleare şi cu fragmentele epiteliale. 



In derm. spiriliî se îngrămădesc în jurul vaselor. Important este 

 faptul că acfcştî spirilT pătrund în interiorul glandelor 'sudoripare, 

 in rej-iunele cele maT profunde ale pielei. Se vede chiar cum câţi- 

 va dintre spirochaeţî există în sînul protoplasmei epiteliului 

 glandular. 



B. a) Caz de sifilis acut (nofl născut mort chiar în ^vxa. naş- 

 tereY). Leziunile interstiţiale sunt puţin întinse. Spiriliî rarî se gă- 

 sesc maî ales în jurul vaselor, în plină reacţie mononucleară. Ici 

 şi colo, am putut descoperi spirili libert, în lumina vaselor he- 

 patice, printre globulele roşii. 



B. Caz de sifilis tardiv. Ficatul are aspectul silexului şi este 

 atins de o scleroză difuză, forte întinsă. Se constată în acelaşî timp 

 o atrofie apreciabilă a celuhlor hepatice. 



Spirochaeţiî există în numgr forte mare şi sunt îngrămădiţi în 

 mare parte sau în capilare, saQ mal ales printre fâşiile con- 

 jonctive. 



Cu totul noQ şi surprinzător este faptul că aceşti spirochaeţî nu 

 numai că înconjâră celula hepatică, dar chiar pătrund in nu- 

 miir destul de mare în interiorul protoplasmei acestei celule. 

 Cu t6tă prezenţa spirililor în protoplasma, elementul celular al fi- 

 catului nu pare a fi alterat. 



C. Capsulele suprarenale. Spiriliî există la nivelul substanţei 

 medulare. Eî sunt dispuşi printre fibrele stromel şi pătrund câte-o 

 dată în interiorul celulelor capsulare. 



Vi. Rinichii. Spiriliî există în ţesutul conjonctiv şi în sînid epi- 

 teliilor tubilor crmiurnafi. 



Concluziuni. Din studiul anatomo-patologic al organelor noi- 

 lor năsaiţî eredo-sifiliticî reese deci că între prezenţa lui Spiro- 

 chaele pallida şi între lezinniU; constatate există un raport dintre 

 c»;le mal intima;, raport care n^; permite a stabili o legătură de cau- 

 zalitat" între acest spirorhacte pe de o parte şi între alteraţiunelr' 

 sifilitic^- p'; d'- .'ilta. 



