736 



BULETINUL SOCIETĂŢII DE SGIINŢE 



OBaERVAŢlUNl METEOROLOGICE 



FĂCUTE LA 



INSTITUTUL METEOROLOGIC DIN BUCURESCI 



LUNA SEPTEMVRIE 1905 st. n. 



Direclor: ST. C. HEPITES 



înălţimea barometrului d'asupra nivelului mărei 82 metri 



a 



2 » - 



Temperatura 



Urne 



d^Ia 



,3 o 



CD.-. 



la 



3.0) 



ca — 



Te 



mp. 



.io 



Vfintul 



■fl 



O 



Cu 

 CS 





aei-ulul C» 



aeriiim 



solului C° 



1 § 



ss 



FENOMENE DIVERSE 

















£ § o - 



S 



S«5 



S 



ca 



i 



5 



ii 



4-1 C 



O a> 



i? 

 as 



as 



11 



Adânc. 



so 



.Q 

 <B 



z 



8 .5 



58 





o c 





ji(ciii60i:iii 





1 



753.1 



20.7 



28.9 



12.6 



16.3 



7.1 



37 



12.2 



47.3 



7.8 25.4 



24.7 



1.7 



VAR 



■2.2 



0.4 



5.6 



-Q.<a;®oi9i'20-19%30. 



2 



52.5 



19.6 



26.2 



12.1 



14.1 



6.3 



35 



12.7 



46.0 



8.2 24.6 



24.3 



13 



■WiNW 



1.4 



_ 



4.5 



-a.la. 



3 



50.8 



19.4 



27.2 



10.1 



17.1 



6.2 



34 



10.3 



45.8 



5.2 23.8 



24.0 



2.3 



VAR 



1.4 



— 



3.5 



-D-ij, 



4 



48.7 



19.3 



27.5 



10.4 



17.1 



7.7 



41 



9.6 



43.7 



7.4 23.6 



■23.6 



3.3 



■wsw 



32 



0.0 



6.6 



-D-''ă;®13".53-14;/'wl2"-18". 



5 



55.0 



18.7 



2.5.4 



11.2 



14.2 



5.1 



29 



13.0 



44.2 



7.0 23.5 



23.4 



1.3 



W.N\V,ENE 



2.0 



— 



5.8 



— 



6 



60.4 



17.3 



25.1 



8.2 



16.9 



5.1 



32 



12.9 



43.6 



4.0 



22.7 



23.2 



0.7 



VAR 



1.0 



— 



3.4 



— 



7 



59.2 



19.1 



28.2 



8.6 



19.6 



5.8 



33 



12.9 



44.4 



4.0 



22.5 



22.9 



0.0 



SSE 



1.1 



— 



3.5 



— 



8 



59.2 



20.4 



31.0 



11.2 



19.8 



7.3 



40 



12.8 



48.0 



60 



22.6 



22.7 



0.0 



ENE 



0.9 



— 



3.3 



— 



9 



59.0 



21.0 



29.5 



12.6 



16.9 



9.5 



50 



12.7 



53.0 



8.0 



23.1 



22.8 



0.0 



ENE, ESE 



0.9 



— 



3.3 



-n-%. 



10 



56.8 



20.9 



30.9 



12.4 



18.5 



6.4 



35 



12.7 



53.8 



6.0 



23.3 



22.8 



0.3 



ENE 



0.8 



— 



3.6 



^^3. 



11 



58.0 



22.8 



32.6 



12.4 



20.2 



7.9 



35 



12.7 



55.9 



9.7 



23.6 



22.8 



'0.0 



VAR 



0.9 







4.2 







12 



59.1 



23.9 



33.5 



15.0 



18.5 



6.7 



30 



12.6 



52.8 



9.7 



24.1 



23.0 



"o.o 



ENE 



1.1 



— 



5.2 



— 



13 



58.3 



24.0 



33.3 



15.0 



18.3 



7.3 



31 



12.5 



56.4 



9.7 



24.2 



23.1 



0.0 



ENE 



1.0 



— 



4.1 



— 



14 



55.5 



23.7 



33.6 



15.6 



18.0 



6.3 



29 



12.5 



50.2 



9.8 



24.1 



23.1 



0.0 



ESE 



05 



— 



4.1 



— 



15 



53.1 



■23.5 



33.6 



14.4 



19.2 



6.6 



29 



12-5 



54.0 



8.1 



24.0 



23 2 



0.0 



ENE 



1.1 



— 



4.7 



— 



16 



53.2 



23.0 



32.7 



14.1 



18.6 



7.2 



34 



12.4 



54.7 



8.5 



23.9 



23.2 



0.0 



NE 



0.6 



— 



4.2 



— 



17 



51.0 



19.6 



30.8 



12.6 



18.2 



8.1 



49 



6.3 



45.1 



8.5 



23.6 



23.1 



7.7 



WaW 



1.9 



0.0 



5.9 



-^'j;©*9''50-10''20;/wl4i'15;® 



18 



57.8 



12.5 



19.8 



10.0 



9.8 



6.2 



55 



7.7 



40.0 



6.0 



22.1 



22.8 



6.3 



NE 



1.2 



1.2 



2.2 



®a,/NE12i.20-13'',®»13''15-13i' 



19 



58.3 



12.4 



19.9 



4.5 



15.4 



4.3 



38 



12.3 



40.0 



-0.5 



19.4 



■21.9 



1.3 



ssw 



1.2 



— 



3.4 



.o-ia. 



20 



53.8 



14.7 



25.2 



3.1 



22.1 



3.8 



30 



8.7 



51.5 



-0.5 



18.6 



21.1 



6.3 



VAR 



0.8 



— 



2.9 



u-ia. 



21 



54.0 



16.9 



24.2 



11.6 



12.6 



6.7 



44 



5.6 



38.8 



8.5 



19.7 



20.7 



5.0 



ENE 



3.5 



0.0 



3.4 



®6"40-7'>. 



22 



51.4 



17.5 



24.0 



14.0 



10.0 



H.4 



75 



34 



44.4 



13.1 



•20.4 



20.8 



5.7 



NNE 



3.0 



0.0 



2.0 



®7i>-7'>20,R"N\vi9h5.p. 



23 



51.4 



14.7 



17.1 



13.6 



3.5 



11.7 



92 



— 



22.0 



11.6 



19.8 



20.8 



10.0 



NNE 



1.3 



28.9 



0.3 



®S«6'>20;©o^i,27i>45-15'>20K<'W 



24 



54.1 



17.0 



23.0 



13.1 



9.9 



9.7 



67 



8.3 



30.5 



12.5 



19.2 



20,4 



4.0 



WSW 



0.7 



— 



2.4 



= i'»a-7h45;.o-<'p. [8H3. 



25 



55.9 



17.5 



25.4 



11.5 



13.9 



10.3 



65 



11.3 



36.2 



8.6 



18.9 



20.1 



0.7 



ENE 



1.1 



— 



1.5 



^Sa. 



26 



55.0 



19.8 



27..= 



14.0 



13.5 



12 9 



73 



63 



39.5 



12.2 



19.6 



20.1 



3.7 



NNE 



1.3 



— 



1.1 



= ia-8"20;.n.0p. 



27 



54.0 



21.6 



32.1 



14.6 



17.5 



12.0 



60 



11.9 



45.8 



11.5 



20.7 



20.3 



0.0 



ENE 



0.6 



— 



1.7 



-^x^a. 



28 



53.6 



22.3 



32.6 



14.5 



18.1 



10.8 



52 



11.8 



44.5 



113 



21.4 



20.6 



0.0 



ENE 



1.3 



~ 



3.2 



^H. 



29 



54.0 



21.1 



30.2 



15.0 



15.2 



95 



53 



9.5 



41.2 



13.0 



21.6 



20.9 



2.7 



ENE 



1.4 



— 



3.3 



= »a-6''. 



30 



51.0 



22.2 



31.1 



12.6 



18.5 



8.2 



39 



9.4 



42.1 



9.5 



21.4 



20.9 



2.7 



WSW 



1.4 



— 



5.0 



-D.2a, 



M. 



754.9 



19.6 



28.1 



12.1 



16.0 



7.8 



45 



309.5 



45.2 



8-2 



22.2 



22.2 



2.2 



ENE 



1.3 



30.5 



107.9 





Ca şi cea precedenta, luna Septembrie 1905 a fost caracterisată la BucurescI piintr'un timp frumos şi fdrte călduros ma 

 în unele (^Ae de la sfârşitul ei. Precipitaţiunile atmosferice aii câ^at şi în acâstă lună în mică cantitate. 



Temperatura lunară 19'6 este (ui peste dou6 grade mai mare ca val6rea normală. Limitele Intre care a variat acostă t€ 

 ratură in ultimii 49 de anî sunt: 2008 in 1»92 şi 1303 în 186'2. Primele 7 (Jile .şi mal cu deosebire acelea de la 18 la 20 ai"i fost rei 

 20 termometrul se coborâse până la 43"1, care este cea m^i mică val6re a temperaturel şi când a avut loc prima şi sin{^'ura 

 brumă din acâstă lună. Periodele cele mai căldurdse au avut loc de la l'l la -16 şi de la 28 la linele lunel; temperatura maxim 

 solulă aS^O a fost atinsă la -14 şi 15. Arn avut 4 dile de vară. pe când de obiceiu avem numai 16. 



Cantitatea totală de apă 31 mm., este cu ÎS'/,, mal mică ca valorea sa normală. Apripe întrfega cantitate de apă s'a oblii 

 23 când ii plouat repede !n mal mulie rânduri dând in total 29 mm. de apă In intervalul de 10 la lOi/o ore a. m., cantitatea d 

 ce a cădul a fost de peste It* mm. La 1 şi 18 a plouat câte puiin. iar la 4, 17 şi 22 ail că<.lut numai picături. In primele 9 lui 

 nces'ui an, am avut în total .381 mm. de apă, valurea normala a prtcipitaljunilor atmosferice fiind de 453 mm. In acest interval 

 aşa dar un deficit de 16 /o asupra valorii normale. 



Presiunea atmosferică 754.9 mm. a fost .npripe normală. Barometrul a oscilat în cursul acestei luni între 761.0 mm. la 6şî 747 



Direcţiunea dominantă a vântului a fo'st ENE (Crivâi.ul). In 3 riile a bătut vântul tare; la 17 iuţela lui ajunsese la 13 

 pe secundă. Gradul de umiditate al aerului a fost mult mal mic, iar cerul mal pui.in înorat ca de obiceiij. nile senine am 

 norose 6 şi acoperite 2, pe când în general sunt 16, lO şi 4 din aceste i.lile. Sfirele a strălucit 310 ore în 30 de i.lile, adică cu 

 mal mult ca de obiceiâ. De 21 de ani de când se fac observaliuni heliografice la Buciaescl, este un singur an, 1903, în care t 

 a strălucit tot atât de mult ca acum în aci5slă lună. Rouă s'a observat în 14 (,lila, brumă în 1, ceţă in 3, tunete şi fulgere în 

 la 7 un frumos balo solar. 



Seceta şi căldurile din luna precedenta continuând şi în cea mal mare parte a acesteia, vegetaţiunea a fost în mal mar 

 ferinlâ. Pământul s'a uscat la adâncimi mari, iarba s'a uscat cu totul, iar foile arborilor au continuat a se scutura. Arălui' 

 s'aiLi putut face de cât in urma ploiel de la 23 când umez^la a pătruns in pămtint până aprope de 10 cm. Porumbul s'a cules l;i 

 şitul decadei a doua şi a dat la Bucurescî o producliune de 24 beclolitri la bectar. In ultimele ^ile s'a semănat grâul şi rapii; 

 însă se găsesc în condifiunl nemullumtt6re. Strugurii s'aii copt şi cules in cea mal mare parte în ultima decadă. 



