BULETINUL SOCIETĂŢII ROMÂNE DE ŞTIINŢE 73 



ovat sau orbiculat cu margfinile îndoite, carena dreaptă obtusă, 

 Stamine didelfe. Ovar subsesil, multiovulat. Stil îndoit, stigmat 

 terminal. Fruct o păstae, brună la maturitate, coriace, lineară şi 

 rotundă de 2 ^/2 — 3 cm lungime. Flori galbene — Maiu-Iunie. 



Num. pop. — Tufâ-lemnoasă (Br.), dracilă (în Basarabia), iar 

 în limba rusă se chiamă derezâ. 



Aria geog. — In Rusia această plantă se întâlneşte de obicei pe 

 coastele văilor din stepa cu ciornoziom, chiar şi pe fundul lor^ 

 amestecată cu alţi arbuşti sau ea singură formând stufişuri întinse 

 şi anume: în Basarabia ea este citată la Cahul şi BMţi, iar eu 

 am întâlnit-o : ^) între Unghenî-Ruşi şi Corneşti, dealungul căei 

 ferate, apoi între Rădeni şi Pârlita, cum şi între Pârlita şi Bălţi, atât 

 pe coastele văilor cât şi sus pe platou, pe marginea drutnurilor. 

 Ea se mai întâlneşte: în guv. Cherson la Odessa, în sudul guv. 

 Podoliei (districtele Oligopolsk, Raşkow şi în parte în districtul 

 Balta.), în sudul guv. Poltava (districtul Constantinogradsk), guv. 

 Kursk, guv. Orlow (d' strictele Siewsk, Orlowsk, Livensk), în sudul 

 guv. Saratow (districtele Balaşow şi Saratow), în guv. Samara (dis- 

 trictul Serghiew), în guv. Ufemsk, în guv. Orenburg, în guv. Ural, 

 Crimea, nordul Caucazului, stepa Chirghizilor, Altai, Siberia, în 

 fine s'a mai întâlnit în Mongolia, China, etc. 



In România Dr. D. Brandză ^) este cel dintâi care citează acest 

 arbust, la coada iazului Chiriţei, către Seapte oameni (judeţul Iaşi) ; 

 iar eu l-am întâlnit pe Valea Lungă, ceva mai sus de cătunul cu 

 aceiaş nume (judeţul Iaşi), prin urmare în apropierea punctului 

 de unde îl citează Dr, D. Brândză. 



Din enumerarea de mai sus se poate lesne vedea că: Caragana 

 frutescens are o arie destul de mare, ocupând aproape întreaga 

 stepă rusească meridională, începând de la Oceanul Pacific, atât 

 în Rusia asiatică cât şi în cea europeană. 



In ceeace priveşte existenţa sa în România, cercetând literatura 

 botanică, am găsit că: deşi această plantă este citată în ţară la noi 

 pentru prima oară de Dr. D. Brândză -), cu toate acestea, Dr. D. 



*) Cu ocaziunea unei excursiuni agrogeologice şi botanice, IScută în Basarabia, sudul Po- 

 doliei şi vestul Cliersonului, în luna Iunie 1910, împreună cu d-1 Dr. G. Murgoci şi cu 

 prot, A. I. Nabokih de la universitatea din Odessa, 



■^) Dr. D. BRA.NDZĂ, Prodromul florei române, p. 547. 1879 — 1883. 



