BULETINUL SOaETĂŢII IIOMÂNE DE ŞTIINŢE 803 



ciunei. Ganula era introdusă în aortă, înainte de ramificarea ar- 

 terelor iliace. 



1 . Presiunea. Se ştie că în stare normală, ea poate varia la 

 broască în limite destul de mari, după temperatură şi până la 

 un oarecare punct şi după Sinotimip f Sch uit z 1906)^). Am experi- 

 mentat la temperatura laboratorului, care a variat între 16*^ — 20^ 

 în termen mediu. Pentru aceste temperaturi se poate admite, că pre- 

 siunea în aorta broaştei întrece 15 mm. Hg şi poate ajunge chiar 

 42 mm. Hg. In experienţele noastre infiltraţiunea s'a produs atât cu 

 presiuni mici de 7 mm. Hg, cât şi cu presiuni mari de 30 m. m. Hg. 



2. Tensiunea osmotică a lichidului care circulă s'a arătat dea- 

 semenea fără influenţă. Tensiunea osmotică a lichidului Locke 

 (NaCl 9 o/oo, Kcl 0-2 o'/oo, GaGl. 0-2 ^U^, GO3 HNa 0-2 0/00, glucoza 

 1 7o şi oxigen la saturaţie) este ^ = — 0'595, deci aproape aceeaşi 

 ca a serului şi plasmei musculare a broaştei, deşi aceasta din 

 urmă variază după anotimp; aşa din determinările ce am făcut 

 rezultă că media lunelor de iarnă este d = — 0*523, media lu- 

 nelor de vară este ^ = — 0*590. ^) 



Soluţiunile izotonice, hypotonice şi hypertonice produc toate 

 infiltraţiunea musculară. Pentru a schimba tensiunea osmotică a 

 lichidului, am făcut să varieze NaCl de la 2 — 18 ^/qq, fără însă de 

 a împedecâ infiltraţiunea. 



3. Absenţa substanţelor coloide în lichidul Locke, nu poate dea- 

 semenea fi încriminată, căci adăugarea de albumină sau gumă 

 arabică la lichidul circulator, nu împedică producerea infiltraţiei. 



4. Condiţiuni de ordin mecanic ale curentului circulator. Am 

 căutat să ne apropiem cât mai mult, de mecanica normală a cir- 

 culaţiunii, producând şi în curentul circulator artificial, yaria- 

 ţiunii de presiune şi de viteză, aşa cum ele se produc în arterele 

 din organism, prin pulsaţiunile cardiace. In acest scop lichidul 

 circulator trece prin nişte tuburi cu supape^ şi prin ajutorul unei 

 biele, se presează în mod ritmic asupra tubului de cauciuc, aşa că 

 se transformă curgerea continuă, într'o curgere sacadată; însă 

 oedemul s'a produs şi în acest caz. 



1) ScHOLTZ Fr. N. Studien iiber das Verhalten des Blutdruckes von Piaiia i sculenta unter 

 deu verschiedenen ăusseren Bedingungen ia besoadere bei verschiedenen Korpertemperatur. 

 Arch. f. die ges. Physiologie 1906, voi CXV, pag. 386. 



2) Gradinesco (A). Sur la concentration moleculaire du plasma des muscles de Ia grenouille 

 dans leş differentes epoques de l'annee. G. R. Soc. Biologia 1908, pag. 97. 



