BULETINUL SOCIETĂŢII ROMÂNE DE ŞTIINŢE 307 



Aceste strangulări dispar când circulă din nou lichid Locke 

 simplu sau cu clorhidrat de cholină. Nici cholina pură, nici clor- 

 hidratul nu produc o lărgire a vaselor capilare mai mare decât 

 cea observată înainte de circulaţie cu Locke + adrenalină. Ace- 

 leaşi fenomene se produc şi când se aplică soluţiunea de adre- 

 nalină direct pe mezenterul sau pe limba de broască. 



Acţiunea ei este chiar mai energică în acest caz. Citez ca 

 exemplu următoarea experienţă : 



22 Martie i9i2. Circulaţie în mezenterul de la broască cu li- 

 chid Locke singur ; se desemnează, se măsoară capilarele din câm- 

 pul microscopic, reprezentat în fig. 1 (pag. 43). 



Se face apoi să circule lichidul Locke, la care s'a adăugat ex- 

 tract de capsule suprarenale şi se văd apărând strangulări pe 

 traectul capilarelor şi strâmtarea lor de la 0°'/jn5032 la 0"'/j^,016 

 şi in unele părţi chiar 0™/i^,008 pentru capilarul a ; de la O'^'/n^OSO 

 la O^'/nijOlS pentru capilarul h. Se lasă să circule din nou lichi- 

 dul Locke singur şi se vede cum capilarele revin la diametrele 

 iniţiale de la O^'/qijOOS la 0"'/ni,032. Adrenahna poate să producă 

 aceste modificări a capilarelor în soluţii foarte diluate Viooooo' 

 când se aplică direct pe mezenterul sau pe limba de broască ; so- 

 luţii mai diluate rămân fără efect vizibil. 



Pentru a face experienţe la fel pe cobaiu trebuiesc reahzatecon- 

 diţiunile necesare, spre a menţine ansa intestinală la o tempera- 

 tură vecină cu acea a corpului. M'am servit pentru aceasta de o 

 etuvă specială. în care se Închide microscopul şi animalul, şi a 

 cărei temperatură se menţine constantă. Atmosfera din această 

 etuvă trebuie să fie şi umedă pentru a înlătura uscarea mezente- 

 rului şi intestinului. Aplicarea unei soluţii de adrenalină Vioooo 

 pe mezenter, produce strâmtarea şi strangularea capilarelor, prin 

 faptul contrac{,iunii celulelor endoteliale, ca şi la broască. Fi- 

 gura No. 2 arată aceasta. 



Adrenalina este deci un excitant al celulelor endoteliale din pe- 

 reţii capilarelor sângelui. 



In ce priveşte chestiunea dacă ea lucrează direct asupra proto- 

 plasmei acestor celule, sau indirect prin intermediul sistemului 

 nervos, cercetări speciale lipsesc. Pentru Meltzer .si Auer (1905) O 



O MiiLTZERşi A.UER. American Journal of med. Se. 1905 cite par Holmanii (Miinich mid 

 Woch No. 6, 1908). 



