324 BULETINUL SOCIETĂŢII ROMÂNE DE ŞTIINŢE 



cantitate de lichid, conţinând şi el mnlte globule roşii şi coagu- 

 lând ca plasma sângelui. In aceste experienţe, şi mai ales în cea 

 de la No. 90, s'a obţinut şi multă limfă prin canalul toracic. O 

 apropiere între acest fapt şi prezenţa lichidului în cavitatea ab- 

 dominală se impune, şi e foarte probabil că această limfă să pro- 

 vie din absorbţiunea lichidului peritonial prin limfaticele mezen- 

 terului. Dacă se adaugă şi faptul că din limfaticul cervical nu s'a 

 obţinut nici odată limfă după extirparea capsulelor suprarenale, 

 se poate conchide că formaţiunea ei în intimitatea ţesuturilor şi 

 circulaţia ei în vasele limfatice, sunt mult micşorate in lipsa 

 acestor organe. S'ar putea totuşi obiecta că trecerea plasmei în 

 intersţitiile ţesuturilor constitue o condiţiune favorabilă din punc- 

 tul de vedere al limfogenezei. Această obiecţiune se înlătură, dacă 

 ţinem seamă de cunoştinţele ce avem astăzi asupra mecanismu- 

 lui prin care se formează limfa. Ea nu mai poate fi considerată 

 ca un simplu produs de transudare al plasmei sângelui în ţesă- 

 turi după cum s'a crezut mult timp. 



In actul de limfogeneză iau parte activă cel puţin trei ordine 

 de elemente celulare şi anume : celulele endoteliale din pereţii ca- 

 pilarelor sanguine, celule proprii ale diferitelor ţesuturi şi, în fine, 

 celulele endoteliale din pereţii capilarelor limfatice. Cum activita- 

 tea funcţională a acestor elemente şi, prin urmare, schimburile lor 

 nutritive sunt profund turburate după extirparea capsulelor 

 suprarenale, se înţelege că şi formarea limfei se va micşora. 



Girculaţiunea limfatică este şi ea încetinită din cauza lipsei de 

 adrenalină, care contribue cu siguranţă la menţinerea tonusului 

 musculaturii şi endoteîiului din vasele limfatice în acelaş grad ca 

 pentru cele sanguine. Dovadă despre aceasta sunt experienţele lui 

 Camus (1904) ^), care a văzut o activare a scurgerii limfei prin 

 canalul toracic, după injecţia de adrenalină în sânge. Acest efect 

 se obţine nu numai pe animale normale, dar şi pe cele decapsu- 

 late, după cum probează experienţele noastre No. 85, 86, 84. 



Limfa obţinută astfel nu poate fi decât aceea care se găsea în 

 vasele limfatice, de unde ea este alungată prin contracţiunea 

 mu.sculară şi a endoteîiului acestor vase. 



*) Camcs L. Action de Padrânaline sur l'^coulement de la lyraphe. C. K. Soc. Biologie IflOi, 

 voi. 56, pag. 552. ' 



