370 BULETINUL SOCIETĂŢII ROMÂNE DE ŞTIINŢE 



botanicei de la noi din ţară, ci ne vom mărgini a indica nouile lo- 

 calităţi unde am aflat-o, însuşi aceasta fiind destul de important 

 pentru dispersiunea acestei plante. Din contră, pentru primele trei 

 plante, vom da o descriere cât se poate de amănunţită, ele fiind 

 foarte importante pentru flora ţării noastre şi mai ales, că până 

 acum aceste plante fuseseră menţionate în stepele Rusiei meridionale 

 şi ale Bulgariei orientale, pe când în stepele dobrogene, cari sta- 

 bilesc legătură între sus menţionatele stepe, ele păreau a lipsi. 

 Aflarea lor şi pe teritoriul ţării noastre, stabileşte legătura strânsă 

 ce există, atât din punct de ve iere al solului, cât şi al vegetaţiei, 

 între stepa Dobrogei, pe deoparte cu stepele Rusiei meridionale, 

 pe de altă parte cu stepele Bulgariei orientale. 



Lotus augustissimus L. Sp. 1090, Bert. FI. ital., VIII, p. 228 ; 

 Cus, et. Ansb. Herb. fl. fr., t. 1 152 ; Koch. Syn., ed. III, p. 155; 

 Boiss. Fl. orient., II, p. 171 ; Gren. Godr. Fl. fi-., I, p. 359 ; Rouy. 

 Fl. fi:., V, p. 151 ; Bieb. Fl. taur-caucas., II, p. 220 ; Rchb. Fl. 

 germ. excurs., p. 505 ; Vel. Fl. bulg. suppl. I, p. 84 ; Sm. engl. 

 fl., III, p. 316 ; Dub. bot., 137 ; Lois. gali, II, p. 136 ; Guss. 

 Syn., TI, p. 351 ; loseph Paczoski. Grundziige der Entwickelung 

 der Flora in Sudwest-Russland ; loseph Paczoski Schiţă asupra 

 vegetaţiei districtului Nipru, guv. Tauric, p. 81 şi catalogul plan- 

 telor culese de I. Z. Rebkowim în anul 1898, în districtul Cherson 

 (rus). — L. diffusum Sol. Engl. bot., t. g2^^ forma glabra; Sm. 

 Fl. brit., 794. — L. gracilis W. Kit. PI. rar. Hung., III, p. 254, 

 t. 229. — L. palustris Willd. Sp , III, p. 1394. 



D<55cr. Plantă anuală, herbacee, de 5 — 30 c. m. înălţime, păroasă, 

 cu peri fini de i — i ^/^ m.m. lungime, orizontali. Rădăcină pivotantă, 

 înzestrată cu mici tubercule. Tulpină ascendentă sau puţin repentă la 

 bază, ramificată. Foliolele fi-unzelor inferioare obovale, cele ale frun- 

 zelor superioare oblong-lanceolate, ascuţite. Stipulele ovale sau lan- 

 ceolate, ascuţite, asimetrice la bază, întrecând cu mult lungimea 

 peţiolului, care este foarte scurt. Penduculi florali, capilari, prevă- 

 zuţi cu câte trei mici fol'ole, imediat sub flori, egali sau mai lungi 

 ca frunzele şi păroşi. Flori i — 2, mici (5 — 7 m.m.), galbene, pe 

 pendiculî subţiri şi cu mult mai scurţi decât frunzele de deasupra 

 cărora pornesc. Caliciul cu tubul obconic, cu dinţii lanceolaţi-acu- 

 minaţi, de lungimea tubului sau ceva mai lungi la florile superioare, 



