BULETINUL SOCIETĂŢII ROMÂNE DE ŞTIINŢE 371 



peste tot păroşi. Corola întrecând caliciul, cu stindard orbicular, 

 neîntrecând carena, neînverzindu-se prin uscare şi contractat la 

 bază într'un scurt unghicul ; aripele lărgite şi rotunde la vârf. Ca- 

 rena slab curbată pe marginea inferioară şi scurt rostrată. Pasta ea 

 la maturitate de 14 — 20 m.m. de lungime, de 4 — 6 ori mai lungă 

 decât caliciul, lineară, dreaptă, comprimată, cu 15 — 25 seminţe 

 mici, globuloase. Infl. Mai — Iulie. 



Vulg. Ghisdei. 



Ar. geogr. Insulele Azore. Madera şi Canare, Spania, Portu- 

 galia, Franţa, Anglia, Corsica, Sardinia, Sicilia, Italia, Ungaria, 

 Dalmaţia, Transilvania, Bosnia, Muntenegru, Macedonia, Grecia, 

 Creta, Bulgaria, Rusia meridională, Transcaucazia ; Algeria, Ma- 

 roc ; Asia mică. Armenia, Siria, Songaria, Siberia altaică. 



Trifolium parviflorum Ehrh. Beitr. zur Naturk, VII, p. 167; 

 W. et Kit. PI. rar. Hung., t. 232 ; Dub. bot. 133 ; Benth. cat. pyr. 

 126; Savi bot. etr., IV, p. 44.; Boiss. FI. orient., II, p. 143; Coste. 

 FI. fr., I, p. 345 ; Brandzâ. FI. Dobrogei, p. 127 ; Koch. Syn. ed. 

 III, p. 150 ; Gren. God. FI. fr., p. 421 ; Vel. FI. bulg., p. 140 ; 

 Cusin.et.Ansb.Herb.fl.fr., t. 11 29; Rchb. Icon. germ., 22, 

 p. 76, t. III, f. 2 ; Willk. et. Lge. Prodr. fl. Hisp., III, p. 356 ; 

 Schlechtd. et. Hali. Fl. v. Deutschl., 23, p. 280, t. 2393 ; Gib. et. 

 Belii, IV, p. 59; Rchb. Fl. germ. excurs., p. 496; loseph Poczoski. 

 Gundzuge der Entwichelung der Flora in Siidwest-Russland şi 

 Schiţă asupra vegetaţiei districtului Nipru, Guv. Tauric, p. 81. 

 (rus): Zelenetzki. Schiţă asupra cercetărilor botanice din guv. Basa- 

 rabiei, p. 21. (rus). — T. striatum Schreb. ap. Sturm. Fl. germ., 

 15, p. 4 ; L. Spec, p. 1709 (excl. syn. Michel). — T. serrulatum 

 Lag. Gen. et. sp., p. 23. 



Hab. Această plantă foarte interesantă, atât din punct de ve- 

 dere al rarităţii sale, nefiind citată până acum în ţară la noi decât 

 de Dm. Brandză *) din două localităţi, în stepele de la Kara-Nasib 

 şi Sariort, din partea de nord a Dobrogei ; noi am întâlnit-o în 

 depresiunea de la nord de Tariverdi şi în jurul săraturilor de pe 

 grindul Chilia ; cât şi prin aceea că prezenţa sa caracterizează so- 



') Flora Dobrogei, p. 127. Bucureşti. 1898. 



