372 BULE'nNUL SOCIETĂŢH ROMÂNE DE ŞTIINŢE 



lurile puţin sărate. Nu vom încerca a o descrie, ea fiind destul de 

 bine descrisă de primul său aflător. 



At. geogr. Spania centraiă, Galia australă, Germania medie, 

 Ung"aria, Dalmaţia, Serbia, Bulgaria, Rusia meridională, Africa 

 boreală în spre oceanul Atlantic; Anatolia. 



Din această enumerare se vede că aria sao-eoo-rafica este îii ge- 

 neral mai mult sau mai puţin circummediteraneană şi circum- 

 p ontică. 



Plantago tenuiflora. W. Kit. PI. rar. Hung., I, p. 37, t. 39 ; 

 Boi^. FI. orient., ÎV, p. 879; M. Bieb. FI. taur-caucas., I, p. iio; 

 Rchb. FL germ. escur., p. 395; Vel. FI. bulg., p. 484 : Porcius, 

 Dîag. pi. fanerog., p. 284; Grec. Consp. fl. Rom., p. 494 şi Supl,, 

 p. 140 ; Desne în D. C Prodr., 13 sect. 1, p. 697 ; Rchb. îcon. 

 germ., 17, t. 84; Ledeb. FI. ross., HI, p. 476; Neilr. Diagn., 

 p. 107 ; Toseph Paczoski- Grundzuge der Entwichelung der Flora 

 in Sudwest-Russland şi Schiţă asupra vegetaţiei districtului Nipru, 

 guv. Tauric, p. 1 2 1 . (rus). Zelenetzki. Schiţă asupra cercetărilor 

 botanice din guv. Basarabiei, p. 60 (rus). Brandză. Contrib. noue 

 la fl. Rom. p. 22. — P. minor. Fries. 



Descr. Plantă anuală herbacee, acaulă, pitică (în exemplarele 

 noastre, tulpină dimpreună cu spicele, are 4—8 c. m. înălţime), 

 scurt păroasă. Rădăcină subtilă. Frunze înguste (i m. m.), lineare, 

 către extremitate atenuat-ascuţite, de tot întregi, subciliate, căr- 

 noase şi canaliculate, trinerviate. Scapi rotunzi, egali sau mai lungi 

 ca frunzele. Spice drepte, cilindrice, în general alungite şi laxe. 

 Bracteeie lanceolate, lat membranoase, mai ales către partea inferi- 

 oară, cele inferioare egale, cele superioare mai lungi decât caliciul. 

 Laciniile caliciului glabre, ovate, verzi pe dos şi lat membranoase 

 pe margini. Capsulă alungită, conică, de două ori mai lungă decât 

 caliciul, cu 8 — 16 seminţe mici, fuziforme. Infl. Mai — Iulie. 



Hab. Plantago tenuiflora a fost menţionat la noi în ţară, până 

 acum numai în partea de dincoace de Dunăre, şi anume: Dm. 

 Grecescu ^) a întâlnit-o. »Pe câmpuri aprice, la locuri halogene. 

 Brăila, de la Monument către Lacul-Sărat« şi ^jpe locuri joase sali- 



ij Conspectul Horei Romnniei, p. 494, 1898 şi Supliment la conspectul florei Roinnniei, 

 p. 140, 1909. Bucureşti. , 



