40 BULETINUL SOCIETĂŢII ROMÂNE DE ŞTIINŢE 



Experienţa : Am luat 25 ce. apă + 0,03678 gr. clorui'ă de 

 amoniu, care conţine 0,009533 gr. azot. După distilaţie am găsit 

 0,00952 gr: (99,877o) azot. 



c) Reacţiune calitativa a acidului nitrîc 



Pentru căutarea acidului aitric am întrebuinţat reacţiunea 

 cu difenilamină, care, după cum se ştie, se face în modul următor : 

 Intr'o mică capsulă de porţelan se disolvă câteva cristale de dife- 

 nilamină în acid sulfuric concentrat (mai- bine în acid sulfu- 

 ric saturat de anhidridă sulfurică); şi se lasă să curgă pe margi- 

 nea capsulei o picătură din lichidul ce voim a analiza. In pre- 

 zenţa nitratului se observă ia întâlnirea celor două soluţiuni, o 

 linie albastră. Reacţiunea e sensibilă până la 1 ; 1000000, Dacă 

 se ia un extract apos al unor frunze, ce dau o reacţie negativă 

 şi dacă în 100 ce. din acest extract disolvă 1 mg! de nitrat de 

 sodiu ; e suficient să luăm o picătură din această soluţie pentru 

 a obţine o reacţie pozitivă. 



C. Critica raolodelor cunoscute pentru determinarea cantitativă a 

 azotului (lin acizii aminici şi amldici 



Pentru determinarea cantitativă a acizilor aminici şi amidici 

 din frunzele de viţă de vie, am încercat să mă servesc de urmă- 

 toarele metode. Dar, precum vom vedea aceste metode nu dau 

 rezultate satisfăcătoare. 



a) Determinarea azotului din acizii aminici 



Una din metodele propuse pentru determinarea azotului din 

 acizii aminici e aceea a lui Konig şi Spittergerber (p. 274). 



Substanţa de analizat e tratată într'un balon cu azotit de sodiu 

 şi după ce aerul a fost alungat, cu ajutorul unui curent de acid 

 carbonic, se adaugă puţin acid sulfuric diluat. 



Acidul azotos ce se formează descompune acizii aminici. Această 

 descompunere poate să se explice pentru acidul aspartic prin for- 

 mula următoare : 



2GJI,(NIl2)<^^;^|]+2IlNOo==2G2H3.0H<^|^^J-Jj|}{+21L^ 

 Acid aspartic , +aci(Iazolos=acid lualic +apă -f-azot 



