54 BULETINUL SOCIETĂŢII ROMÂNE DE ŞTIINŢE 



Pentru absorbţia acidului carbonic am întrebuinţat două so^ 

 luţiuni de hidrat de bariu (30 7oo Şi ^7oo +10 ^/qq clorură de 

 bariu). Pentru păstrarea şi măsurarea acestor soluţiuni m'am 

 servit de aparatul fig. 5. Sticla (A) de 12 litri de capacitate e în 

 legătură la partea superioară cu un tub în formă de U (B) plin 

 cu calce sodată ; iar la partea inferioară prezintă o deschidere 

 (a) care e la o depărtare de 4 cm. de fundul sticlei. 



Aceasta din urmă e în comunicare cu o biuretă, formată dintr'o 

 bulă şi un tub, fiecare de câte 50 ce. de capacitate. Partea cilin- 

 drică a acestei biurete e graduată în 0,1 ce. 



II. PARTEA EXPERIMENTALĂ 



Exp. E. Dm 12 frunze normal desvoltate şi sănătoase am făcut, 

 tăindu-le longitudinal, 2 porţiuni (a şi 6), prima porţiune conţinea 

 6 jumătăţi de frunză stângi şi 6 drepte. Aceste porţiuni au fost 

 imediat cântărite şi uscate la 100^ pentru determinarea substan- 

 ţei uscate. 



Porţiunea a: Substanţa proaspătă . . . 13,62 gr. 100 gr. 



» uscată .... 3,549 " 26,10 » 



Porţiunea 6: Substanţa proaspătă . . . 13,72 >? 100 gr. 



n uscată .... 3,559 >? 25,94 « 



Diferinţa pentru substanţă uscată (raportată la 13,62 gr. sub- 

 stanţa proaspătă) e de 0,16 ^/q- Natural că luând un număr mai 

 mare de frunze această diferinţa va fi şi mai mică. 



Exp. Ej. Dintr'un număr de frunze am tăiat două porţiuni (a şi b) 

 de câte 66 rondele, ce aveau un diametru de 23 mm. Fiecare din 

 aceste porţiuni conţinea 33 de rondele tăiate din părţile drepte 

 ale frunzelor, iar 33 din părţile stângi. Porţiunea (a) e pusă mai 

 întâiu între hârtie de filtru umedă, aşa încât să se poată satura 

 cu apă, iar în urmă se determină greutatea substanţei proaspete 

 şi uscată la 100^; porţiunea (h) a fost pusă sub un clopot de sticlă 

 saturat cu vapori de apă şi lăsată să respire la întuneric timp de 

 45 de ore (temp. 18 — 19*^), apoi a fost cântărită şi uscată ca şi 

 porţiunea (a). 



