BULETINUL SOCIETĂŢII ROMÂNE DE ŞTIINŢE 101 



Bucureştilor. In Dobrogea, cercetând, tot ce s'a scris asupra ve- 

 getaţiei ei, nu am aflat nimic relativ la această specie. In vara 

 anului 1912, în excursiunile ce am făcut în delta Dunărei, am 

 întâlnit-o în gârlele de la vest de comuna Letea, din porţiunea 

 deltei cuprinsă între braţele Chilia şi Salina, apoi în gârla Litcov, 

 între Sulina şi Sf. Gheorghe, preferind luminişurile gârlelor şi 

 lacurilor, cu apă profundă, limpede şi stătătoare sau lin curgă- 

 toare, unde formează de obiceiu mici asociaţiuni aproape curate. 

 Resturile acestor două specii, împreună cu ale multor altora 

 (submerse, emerse sau plutitoare), duse şi depuse de vânturi pe 

 marginele gârlelor şi bălailor, formează plavia. 



Ar. geogr. Franţa, Italia septentrională şi medie. Germania, 

 Serbia, Austria, Tesalia, Bulgaria, Rusia medie şi meridională, 

 Asia Mică până în Persia, India, Japonia, Africa boreală. 



Triglochin maritimum L. Sp., 483 ; DG. FI. Fr., III, p. 192 ; 

 Dub. Bot., 438 ; Lois. Gali., I, p. 265; Gren. God. FI. Fr., III, 

 p. 310; Asch. Graeb. Syn. d. Mitteleur. fl., I, p. 376; Rouy. FI. 

 Fr., XIII, p. 270; Boiss. Fl. orient., V, p. 13; Koch. Syn., ed. 3, 

 p. 582; Coste. Fl. Fr., III, p. 441 ; Rchb. Fl. germ. exs., p. 96; 

 Nyman. Consp., p. 680. SuppL, p. 286; Richter. PI. eur.,I, p. 19; 

 loseph Paczoski Griindzuge der Entwickelung der Flora in 

 Siidwest-Russland şi Schiţă asupra vegetaţiunei districtului Nipru 

 guv. Taur ic p. 138 (rus) ; Zelenetzki. Schiţa asupra cercetărilor 

 botanice din guv. Basarabiei, p. 70 (ras) ; loseph Paczoski. Ma- 

 terial pentru flora părţei nordice a guv. Tauric, p. 55. (rus) şi 

 Lista plantelor culese de I. Z. Rebkowim, în anul 1898 din dis- 

 trictul Cherson, p. 27 (rus). — T. Ani şi T. Rogneri C. Koch. 

 Linn. XXII, p. 272. 



Descr, Plantă ierboasă bisanuală de 2 — 3 d. m. înălţime, robustă, 

 cu rizom oblic, lipsit de frunze în partea sa bătrână, acoperit în 

 partea mai tânără, cu resturi membranoase ale vechilor frunze şi 

 cu rădăcini fibroase. Frunzele hneare, puţin cărnoase, semicilin- 

 drice şi canaliculate în partea lor de sus, drepte, cu puţin mai 

 scurte ca tulpina, dilatate şi prevăzute la bază cu oligulă întreagă. 

 Flori numeroase în grape spiciforme, dese, cu pidicelele scurte, 

 orizontale sau oblic-erecte, nebracteate, având în general aproape 

 lungimea fructului. Perigonul cu 6 diviziuni verzi-gălbii, libere, 



