d04 BULETINUL SOCIETĂŢII ROMÂNE DE ŞTIINŢE 



p. 92; Pari. FI. ital., I, p. 365. — Festuca serotina.L. Sp.,p. IU ; 

 DG. FI. Fr., III, p. 46 ; Dub. Bot., 619; Lois. Gali., I, p. 86; Ber- 

 tol. FI. ital.;, I, p. 621. — Agrostis serotinus L, Mant., p. 30. — 

 Melica nodosa Pili. et Mitterbach. Reise, p. 143. — Bromus 

 strictus Scop. Garn., I, p. 79. — Schoenodorus serotinus Roem. u. 

 Schult. Syst., II, p. 702. 



Descr. Plantă ierboasă^ tare, vivace şi glabră, de până la 70 cm. 

 înălţime. Rizom repeut, nodoros, gros şi tare, purtând pe partea 

 sa inferioară rădăcini lungi, iar pe cea superioară tulpini aeriene, 

 dintre cari unele fertile (florifere), altele sterile acoperite peste 

 tot de tecile frunzelor. Tulpina (culm), dreaptă, simplă, la bază 

 cu numeroşi muguri, din cari se vor dezvolta alte tulpini în anul 

 viitor; iar în sus acoperită de tecile frunzelor până sub panicul, 

 cu numeroase noduri. Frunze linear acuminate, tari, aspre şi în 

 general scurte ; cele din partea inferioară oblice faţă de tulpină 

 la începutul lor plane, apoi către extremitate puţin convolute ; 

 cele caulinare superioare, aproape orizontale chiar puţin patente, 

 mult mai scurte şi mai tare convolute, cu ligulă scurtă, truncata 

 formată din peri scurţi. Inflorescenţa, panicula dreaptă, scurtă, 

 laxă, violacee, cu ramuri solitare, (câte una la fiecare nod), goale 

 pe o mică distanţă (lipsite de spicule), puberulente. Spiculelinear- 

 oblongi, violacei, cu 3 — 6 flori, lax. distihe şi căzătoare, cu axa 

 sub flori puberulă. Glume neegale, oblongi ascuţite, cu 1 — 3 

 nervure^ carenate, membranoase pe margini şi mai scurte ca flo- 

 rile. Glumela inferioară cu 5 nervure, carenată şi terminată prin- 

 tr'o aristă foarte scurtă; cea superioară bicarenată. Stamin 3, cu 

 antere negricioase. Stigmate laterale, de asemenea negricioase. 

 Fruct cariopsă fuziformă, glabră, cu un slab şanţ. — lulie- 

 Septembrie. 



Hab. Această plantă, ne mai menţionată de nimeni până acum 

 în Dobrogea, a fost întâlnită de I. Prodan *) pe la Măcin-Ghecet în 

 locuri uscate şi arenoase, pe la Cernavoda la cuptoarele de var, 

 printre sfărămaturile stâncilor calcaroase. Cu totul separat de 

 Prodan eu am întâlnit-o, printre sfărămaturile stâncilor cal- 



*) luliu Prodan, profesor la gimnaziul din Zombor, Ungaria, s'a ocupat de câţiva ani cu stu- 

 diul florei romane şi mai ales al Dobrogei, unde a găsit lucruri foarle interesante. 



