142 BULETINUL SOCIETĂŢII ROMÂNE DE ŞTIINŢE 



nefericit a face un curs de cristalografie şi mineralogie, când tim- 

 pul său putea să fie întrebuinţat mai bine. 



El continuă în această direcţiune până la 1863, când avu ferici- 

 rea la moartea lui Martin Martens să ocupe catedra de chimie 

 generală. 



Nu putem să nu reamintim că Martens făcea în acelaş timp nu 

 numai chimia generală, dar şi cursul de botanică!... 



Noua sa ocupaţiune în direcţiunea pe care o dorea îl făcu să se 

 reculeagă câtva timp, pentru a putea începe cu succes cercetările 

 ce voia să facă şi a se impune definitiv, prin publicaţiunile sale, 

 Lumei ştiinţifice. 



Pentru aceasta trebuia însă câtva timp, şi de sigur că nu se pu- 

 tea concepe că anii petrecuţi la catedra de mineralogie să nu-1 fi 

 făcut mai atent asupra unor chestiuni de ordin mai general din 

 chimia neorganică. 



Iată de ce când începe seria publicaţiilor sale, la 1866, el debu- 

 tează prin un mic studiu asupra chromului, stabilind apropierile ce 

 pot să existe între acesta şi sulf. 



Aducându-şi aminte de rigurozitatea examenului de doctorat ce 

 trecii şi doritor de a contribui ca specializările să se facă cu mai 

 multă uşurinţă, el căută de la început să îndrumeze altfel învăţă- 

 mântul ştiinţific. Aceasta era de dorit cu atât mai mult cu cât se 

 pare că era foarte defectuos, învăţământul facându-se numai teo- 

 retic, astfel că tinerii puteau trece doctoratul fără să fi pus vre- 

 odată mâna pe o pilă galvanică sau pe o cornută. 



Pentru aceasta el prezintă o lucrare importantă sub forma unui 

 raport asupra: Uorganisation en general des etudes des exa- 

 mens en sciences încă din 1869 ^), după cum aflăm în importanta 

 cuvântare a fostului său elev, profesorul Bruylants, cu ocaziunea 

 serbării cincantenarului profesoral al lui Henry, la 8 Maiu 1 909 ^). 



După cele spuse de acest elev al său în public, cu această oca- 

 ziune, se dovedeşte ceeace ne aşteptam cu siguranţă, claritatea cu 

 care Henry îşi făcea cursul, modul atrăgător cu care ştia să-1 pre- 

 zinte, cu deosebire graţie părţii experime-itale şi autoritatea tot 



*) Vezi: Revue catholique. Novembre, 1870. 



2) Souveiiir de la celebration du cinquaiitenaire professoral de M. Louis Henry, 



