BULETINUL SOCIETĂŢII ROMÂNE DE ŞTIINŢE 165 



Despre lucrările lui Barasch s'a ocupat Revista Carpaţilor şi 

 Românul de la noi, şi după biograful său şi revistele speciale 

 străine din Viena şi Berlin, fără însă a ne indica anume cari. 



Barasch avea şi darul vorbirii, şi timp de doi ani de zile, în fie- 

 care Duminică, făcu la liceul Sf. Sava conferinţe publice asupra 

 io-ienei. Acestea erau urmărite cu un viu interes de către popula- 

 ţiunea Capitalei. 



Una din aceste admirabile conferinţe pe care el a fost nevoit să 

 o ţină în aerul liber, în vechea curte a liceului care se mutase deja' 

 pe malul gârlei, a fost aceea din 1856, relativă la cometa care 

 apăruse şi la noi. 



dentă de englezul Crookes, şi a reuşit, descompuind cu ajutorul electricitâfii substanţele cari 

 conţin acest element, s^ prepare cantităţi însemnate de Thaliu şi astfel a putut sS-i studie na- 

 tura fisicâ şi chimică, precum şi compuşii lui. D-1 Lamy a avut gloria a prezenta Academiei 

 Parisului un beţişor de 14 grame din acest metal, precum şi mai multe sări foarte frumoase ale 

 lui : sulfatul, nitratul, chlorurul. 



După studiile d-lui Lamy, taliul se arată ca un metal care se apropie de plumb prin di- 

 ferite proprietăţi ale lui : este moale, maleabil, diamagnetic, greu, densitatea lui este de 1 1,9 ; 

 este alb, însă mai puţin alb decât argintul, pe hârtie lasă pete galbene, se poate tăia cu cuţi- 

 tul, se topeşte la 290" şi se volatiliza la o căldură roşie intensă; dar proprietatea lui cea mai 

 caracteristică este de a colora flacăra curată a gazului în verde şi a da în spectrul acestei fla- 

 căre o linie brilantă verde, care a condus pe d-1 Lamy la descoperirea acestui element. D. Lamy 

 asigură că această linie este aşa de brilantă încât cea mai mică cantitate a metalului acestuia 

 e destulă să existe într'o substanţă ca să fie recunoscut, şi crede că chiar '/so-oooiooo dintr'un 

 gram poate' fi descoperit într'un compus thalifer. 



Thaliul nu descompune apa decât cu ajutorul acidelor, s. ex. a acidului sulfuric, azotic, clor- 

 hidric, formând sârîle corespunzătoare, cari sunt în general albe. 



D-1 Lamy extrage thaliul din diferite feluri de pirite cari servesc pentru fabricarea acidu- 

 lui sulfuric. Depozitele burboase ale acestor camere, îl cuprind în cantităţi destul de mari şi 

 din ele îl extrage d-1 Lamy. 



După studii mai noui ale d-lui Lamy, taliul formează cu oxigenul doi compuşi, în cari 

 proporţiile de oxigen sunt diferite : protoxidul care cuprinde echivalente egale ale acestor ele- 

 mente, alb cu o nuanţă cam galbenă, derenind roşu închis prin disicaţie, chiar la temperatura 

 ordinară in vid, şi protoxidul brun cu o cantitate întreită de oxigen, 



Protoxidul de thaliu formează încă cu alcool un compus remarcabil, alcool thalic, o sub- 

 stanţă ca unt-de-lemn, greu, limpede şi foarte refringentă pentru razele luminoase. 



D. Lamy a făcut asemenea multe experienţe spre a determina echivalentul metalului celui 

 nou şi ciede că poate admite că acest echivalent ar fi reprezentat prin numărul 204, astfel 

 taliul ar poseda, după bismut, cel mai mare echivalent decât toate celelalte elemente. 



Nu mai puţine exemple posedăm, în cari un element a fost descoperit şi compuşii lui stu- 

 diaţi în aşa de scurt timp ca metalul care a servit să ilustreze pe d-1 Lamy, sperăm că d-1 Lamy 

 nu va întârzia a publica şi alte lucrări mai noui asupra acestui corp important, sub multe 

 punturi de vedere, 



Em. Bacaloglu. 



MonUor No. 55, 16 Martie 1863. 



