BULETINUL SOCIETĂŢII ROMÂNE DE ŞTIINŢE 291 



nii, Profetesele erau de obiceiu epileptice şi histerice, iar oracolele 

 lor erau considerate ca o emanaţiune divină '). 



Printre oracolele cu renume în antichitate o-ăsim pe cele de la 

 Delphis şi Delos ; profetesele erau numite pithii şi de obiceiu se 

 intoxicau cu vapori de laur, cari ardeau lang-ă dânsele în templu 

 sau cu emanaţiuni de gaze toxice, ca hidrocarburi, hidrosulfuri şi 

 diferite fumigaţiuni cari le excita într'atât sistemul lor nervos încât 

 de cele mai multe ori aceste nenorocite mureau. 



Mai este de notat, după Westemark^ că aceste femei erau păzite 

 de orice contact sexual, fiind considerate ca nişte sfmte şi că poate 

 abstinenţa provoca turburări genesice cari excitau sistemul lor ner- 

 vos şi le conduceau uşor la isterie. 



III. 



Evul mediu este epoca în care cultul fenomenelor oculte este 

 foarte stimat. Supremaţia religioasă îl impune şi numai cu ajutorul 

 lor se menţine. Nimeni nu mai cugetă liber; toţi au frica supersti- 

 ţiunilor şi când apare câte unul, ca mai târziu Mesmer, care prac- 

 tică ocultismul ca o adevărată ştiinţă, credinţa în misticism se în- 

 tăreşte. 



Mai mult, fenomenele oculte erau întrebuinţate pentru restabili- 

 rea adevărului şi pedepsirea crimei. Celţii supuneau pe acuzat la 

 trei probe: a fierului înroşit, a apei fierte şi a duelului, şi cine scăpa 

 neatins era nevinovat, căci spiritele bune au fost cu el şi l-au pă- 

 zit. La Germani, femeea lui Henric, ducele de Bavaria, şi Emma 

 femeea lui Ethelred, regele Angliei, au suferit aceste încercări şi au 

 scăpat victorioase. In istoria Niebelungilor, Gudruna, soţia lui 

 Atila, regele Hunilor, a suportat de asemenea acest:? probe, în 

 urma cărora soţul său a recunoscut-o ca inocentă. 



1) Profetesele uumite piihil, în momentul inspiraţiunii, care avea loc sub influenţa narcoti- 

 celor şi toxicelor cari li se administrau câtva timp înainte, cădeau într'o stare de inconştienţă 

 şi delir. Cele ce redau ele prin graiu era numai efectul unor halucinaţiuni pe cari le aveau sau 

 se supuneeu orbeşte poruncilor preoţilor cari le asistau şi le dictau în acelaş timp răspunsurile. 



Se crede că tot efectul halucinaţiilor au fost credinţele rămase şi astăzi în evanghelia creş- 

 tină, relative la multe din minunile lui Christ, ca de exemplu aceea relativă la pogorârea lim- 

 bilor de foc asupra apostolilor, ca şi aceea a apariţiunii lui Christ pe .muntele Tabor, etc. 



Apariţiunea limbilor de foc o consideră astăzi unii autori cu ceeace se petrece celor ce joacă, 

 rolul de medium în spiritism şi cari au proprietatea de a provoca apariţiunea de faritome. 



