340 BULETINUL SOCIETĂŢII ROMÂNE DE ŞTIINŢE 



Se dă apoi cuvântul d-lui C. Predescu, care expune principiul 

 unui capilarimetru practic, imaginat de d-sa. 



D-l Predescu arată că determinarea constantei capilare are o 

 deosebită importanţă în industria petroleului, în fiziologie, în geo- 

 chimie, etc. 



Pentru determinarea acestei constante sunt peste io metoade, 

 dintre cari, cea mai veche este metoda tuburilor capilare. 



Având raza r, înălţimea h şi densitatea d, a lichidului cu care 

 se operează, atunci constanta capilară 



d.r.(h+4r) 



Inconvenientele acestei metode sunt: i) raza nu este aceeaş în 

 tot lungul tubului, deci ar trebui măsurată în fiecare punct unde 

 se opreşte lichidul, apoi acea rază are o valoare mijlocie, căci lu- 

 mina tubului nu e perfect circulară ; 2) necesitatea unui cateto- 

 metru, instalarea lui pe un piedestal perfect fix, şi operaţiunile de 

 verificare'^şi rectilicare şi regularea verticalităţii, dec' atâtea con- 

 diţiuni greu de realizat. 



Pentru înlăturarea primului inconvenient, d-l Predescu, a modi- 

 ficat metoda aşa fel ca să se obţină în totdeauna cercul de susţi- 

 nere capilară la un acelaş reper circular de pe capilară. Măsurând 

 raza acestui cerc odată pentru totdeauna cu ajutorul metodei op- 

 tice sau prin procedeul prof. C. Miculescu, sau prin ajutorul unui 

 lichid cu constantă capilară perfect cunoscută, se obţine r, ca o 

 constantă relativă la acel reper, aşa că rămâne de determinat h. 

 Această modificare a fost aplicată cu succes. 



Pentru măsurarea lui A, d-l Predescu a imaginat un dispozitiv, 

 care este în construcţie. Acest dispozitiv permite a determina con- 

 stanta capilară fără a avea nevoe de catetometru, necesită o mică 

 cantitate de lichid şi este foarte expeditiv, căci totul se reduce la 

 determinarea lui h. 



D-l Prof. Bungeţianu arată importanţa practică ce o are acest 

 dispozitiv şi îndeamnă pe d-l Predescu de a continua să lucreze 

 şi pe viitor cu aceeaşi sârguinţă, 



D-l Prof. I. Atanasiu prezintă Societăţii de Ştiinţe din partea 

 d-lui E. Gley, profesor la CoUege de France, voi. I din lucrările 



