BULETINUL SOCIETĂŢII ROMÂNE DE ŞTUNŢE 375 



h) Familia Locustidelor, cu aripile anterioare transformate în 

 elitre. Ex. : Locusta virridissima ; 



c) Familia Grillidelor. Ex. : Grillus campestris^ domesticus, 

 Grillotalpa vulgar is (coropeşniţa). 



Opdînul Coleoptepelop 



Cuprinde insectele cari prezintă aripile anterioare tari şi chiti- 

 noase şi cari acopăr aproape tot corpul, pe când aripile posteri- 

 oare sunt membranoase şi îndoite transversal. Capul prezintă 

 antene lungi, gura este conformată pentru sfărâmat. 



Prezintă metamorfoză complectă şi pot fi parazite atât în stare 

 larvară cât şi adultă. Autorii le deosibesc după numărul segmen- 

 telor din cari este format tarsul în : Trimere, Tetramere, Hetero- 

 mere şi Pentamere. In clasificaţie vom ţine seama şi de confor- 

 maţia antenelor, precum şi de felul lor de trai. Din acest din urmă 

 punct de vedere distingem două grupe : Coleopterele carnivore 

 şi vegetariane. 



■ A. Coleopterele carnivore 



I. Cele cari prezintă antenele filiforme, formează mai multe 

 familii : 



a] Familia Lampyridelor, prezentând unele inele abdominale 

 fosforescente. Ex. : Lampyrus, Luciola ; 



hj Familia Gicindelidelor, cari sapă galerii subterane. Ex. : Ci- 

 cindella ; 



c) Familia Carabidelor, distrug multe alte insecte vătămătoare. 

 Ex. : Carabus auratus, colosoma, sycofanta ; 



dj Familia Dysticidelor. Ex. : Dysticus ; 



e) Familia Tenebrionidelor. Mai toate sunt colorate închis şi se 

 găsesc parazite. Ex : Tenebris molitor (se găseşte \u fân şi făină). 

 Blaps mortisaga (poporul o numeşte prevestitoare de moarte. 

 Se găseşte foarte răspândită şi atât larva cât şi adultul excretă 

 şi depune pe alimente un lichid toxic care produce erupţiuni şi 



