380 BULETINUL SOCIETĂŢII ROMÂNE DE ŞTIINŢE 



Gallicolele trăiesc de obicei pe stejari sau pe mugurii tineri de 

 la Quercus infectoria, arbust răspândit în Asia Mică, Kurdistan 

 şi Persia. 



Galele produse au mărimea unei cireşe, prezintă la suprafaţa 

 lor asperităţi şi sunt cunoscute sub numele de Gale de Alep, tur- 

 ceşti, de levant, etc. Recoltarea lor se face mai înainte ca larva să 

 se transforme în insectă, căci aceasta din urmă perforează gala ca 

 să iasă şi se pierd astfel o mulţime de principii activi. 



Mai există' unele gale mai mari ca cele de Smirna, produse de 

 Cynips policera, calicis, argentea, pyreneica, hungarica, etc, 

 cari toate aceste din urmă trăiesc în Europa pe stejari şi produc 

 gale diferite. 



Toate galele conţin tanin şi acid galic şi erau odinioară între- 

 buinţate în tăbăcărie, vopsitorie la fabricarea cernelei; astăzi însă 

 sunt puţin uzitate în industrie. 



In medicină au fost şi chiar sunt întrebuinţate ca astringente 

 (pulberile) şi ca antidote (în otrăvirile cu alcaloizi), precum şi ca 

 antidiareice. Contra turburărilor gastro-intestinale, şi în special 

 contra dizenteriei, erau întrebuinţate galele de măceşi, produse de 

 insecta Rhodites rosae. Se mai da de asemenea ca medicaţiune 

 contra scorbutului, viermilor intestinali şi turburărilor nervoase 

 (calmant) ; 



c) Familia Entomophagelor cuprinde insecte elegante, agile, cu 

 picioarele lungi şi subţiri, cu abdomenul pediculat. 



Femela depune de multe ori ouăle în corpul altor insecte şi lar- 

 vele ce ies se hrănesc cu sângele acelor insecte, grăsimea lor. Când 

 aceste larve se transformă în nymfe, acestea pot chiar să-şi dis- 

 trugă insecta parazitată. 



Sunt bune pentru agricultură, distrugând insectele vătămătoare. 

 Ex. : Cryptus şi Ichneumon. 



Rare ori depun ouăle şi pe pielea omului sau în plăgi, produ- 

 când myaze cutanate. 



2. Subordinul aculeatelor, este caracterizat prin aceea 

 că femelele au un ac canaliculat, cu ajutorul căruia înţeapă şi ino- 

 culează un venin produs de nişte glande speciale ; larva este 

 apodă. 



Distingem mai multe grupe : 



