BULETINUL SOCIETĂŢII ROMÂNE DE ŞTIINŢE 381 



A. T^âpîfoarelej reprezentate prin familiile : 



a) Familia vespidelor, cu aripile anterioare ce acoper pe cele 

 posterioare ; corpul vărgat şi colorat cu pete galbene ; se hrănesc 

 cu nectar. Pot fi solitare sau sociabile. Ex. : Vespa (silvestris, vul- 

 garis, germanica, etc), produce înţepături dureroase. O altă in- 

 sectă moare imediat în urma înţepăturii ; la om se produce o mică 

 inflamaţiune locală, rare ori se produce accidente grave şi stări 

 convulsive. Insecta poate însă inocula bacilul tetanosului, după 

 cum s'a probat de multe ori ; 



hj Familia Pompilidelor, cu genuri solitare şi cari se hrănesc cu 

 omizi. Ex. : Pompilus viaticiis ; 



cj Familia Crabronidelor sau a viespilor aurite, sunt parazite 

 ale Pompilidelor. Ex. : Crabro cefalates. 



B. formiarele, reprezentate prin familiile : 



a) Familia Formicidelor, care posedă glande ce secretă acid 

 formic. Ex. : Formica rufa, pratensis, etc. ; 



bj Familia Myrmicidelor, cari au un ac bine desvoltat, iar nimfa 

 învelită de o crisalidă. Ex, : Myrmica rubra 



C. J/lelif erele, reprezentate prin insecte ce produc miere : 

 a) Familia Bombidelor. Ex. : Bombus. 



bj Familia Andrenidelor. Ex. : Andrena. 



cj Familia Megachelidelor. Ex. : Megachile. 



dj Familia Osmidelor. Ex. : Osmia. 



ej Familia Hylocopidelor. Ex. : Hylocopa. 



fj Familia Melectidelor. Ex. : Melectis. 



gj Familia Appidelor, cuprinde insectele numite albine. Ca gen 

 mai important este Appis mellifica, care produce mierea şi ceara. 



Mierea este elaborată prin exudaţiile zaharoase ce se produc 

 la suprafaţa diferitelor flori şi vegetale şi cari în gura albinelor su- 

 tăr o elaboraţie specială şi apoi este vărsată în alveolele fagurului. 

 Mierea conţine mari cantităţi de glucoza, meloză, zaharoză şi ma- 

 nită, apoi un acid special, o substanţă colorantă, principii aroma- 

 tice, precum şi materii azotate provenite din polen. 



In medicină mierea administrată în doze slabe e dată ca edul- 

 corant în poţiuni ; în doze mari este laxativă. 



In farmacie, ea intră în compoziţiunea meliţilor şi oximelului, 

 precum şi a altor preparate farmaceutice. 



