382 BULETINUL SOCIBTÂŢII ROMÂNE DE ŞTIINŢE 



Ceara este o substanţă grasă, cu compoziţiune complexă ; din 

 ea este format fagurele. Este secretată de nişte glande de natură 

 cuticulară, aşezate în regiunea abdominală a insectelor. Conţine 

 myricină (palmitat de myricil), ether, cerina (acid ceratic), cero- 

 lină şi o substaaţă colorantă galbenă. 



In medicină şi farmacie se întrebuinţează la facerea ceratelor, 

 unguenturilor, pomezîlor, emplasturilor, sparadrapurilor, lumână- 

 rilor pentru dilatarea orificiilor naturale (uretră), etc. 



Aparatul veninos al apidelor este format din două glande, una 

 cu conţinut acid, alta alcalin, cari au câte un canalicul cari se 

 reunesc într'unul comun de cele mai multe ori, şi deschizându-se 

 la baza acului. Cu ajutorul unor muşchi speciali, când animalul în- 

 ţeapă glandele sunt golite şi varsă conţinutul lor pe ac. 



Se întâmplă ca acul să se rupă când insecta înţeapă animale cu 

 pielea mai groasă şi atunci odată cu acul se rupe şi o porţiune 

 din abdomen, ceea ce aduce după sine moartea insectei. înţepătu- 

 rile sunt uneori foarte dureroase, dar rareori se văd complicaţiuni 

 grave. 



Opdinul Lepîdoptepelop 



Conţine insectele numite popular fluturi, cari sunt caracterizaşi 

 prin aceea că au capul mobil, mic şi păros, antenele lungi, drepte 

 şi articulate, une ori filiforme, alte ori dinţate sau pectinate. Gura 

 este conformată pentru supt. Prezintă două perechi de aripi sol- 

 zoase ; solzii sunt microscopici şi coloraţi de cele mai multe ori cu 

 colori vii. Sexele sunt diferite (dimorfism şi polimorfism sexual). 

 Larva (omida) e vermiformă şi compusă din cap şi douăsprezece 

 inele ; trăieşte pe frunze şi plante. Din stare de larvă trece în stare 

 de nimfa sau crisalidă, cu glande filiere.- 



I. Subordinul ^eferocerelor, cari sunt caracterizate prin 

 aceea că antenele sunt în formă de măciucă şi conţine fluturii cre- 

 pusculari şi nocturni. Găsim următoarele familii : 



a) Familia Tineidelor. Ex. : Ţinea tapezella (moliile), trăeşte 

 în vestminte, grâne şi pe cadavre {granella, cadaverina, etc); 



