BULETINUL' SOCIETĂŢII ROMÂNE DE ŞTIINŢE 383 



b) Familia Pyralidelor, cari sunt parazite ale stupilor. Ex. : 

 Galleria mellonela, şi un altul Pyralis farinalis^ ce serveşte ca 

 oaspe intermediar al lui Hymenolepis diminuta ; 



c) Familia Tortricidelor, parazite pe frunza de viţă de vie. Ex. : 

 Tortrix Pilleriana ; 



dj Familia Geometridelor, la care femelele sunt aptere şi au 

 două perechi de picioare falşe. Ex. Geometru ; 



e] Familia Noctuidelor, conţine majoritatea fluturilor nocturni, 

 rareori diurni ; în special a celor ce sboară noaptea împrejurul 

 luminelor. Larvele lor rod şi distrug sfeclele, verzele, conopida, 

 car.tofii, etc. 



împreună cu aceste alimente larvele se pot introduce în tubul 

 dig-estiv producând miaze. Ex. Agrotis, Mamestia brassicae, etc. 



fj Familia Bombycidelor, cuprinde insecte cu capul gros şi pă- 

 ros. Găsim mai multe subfamilii, printre cari cităm : 



1. Subfaniilia lithosinelor cu genul Lithosia caniola. 



2. ■ " lîparinelor cu genul Liparis. 



3. " bombicinelor cu genul Bombyx. 



Larvele de Bombycide determină pe pielea omului o urticaţie, 

 violenţă datorită acidului formic. In vechime la Romani existau in- 

 divizi ce se serveau de aceste mijloace de otrăvire, aşa că legiui- 

 torii au f^cut chiar legi contra lor. 



4. Subfamilia endrominelor cu genul Sericaria. 



5. n saturninelor cu genul Satttrnia, Pavonia ; 



g] Familia Sphingidelor, cuprinde fluturi crepusculari. Ex. : 

 Sphinx (cap de mort), Acherontia, etc. 



2. Subordinul J{hopa!oceriIor, cuprinde aproape toţi fluturii 

 diurni. Mai însemnată este : 



a) Familia Papilionidelor cu genul Papilio şi Pieris. 



Ordinul Hemiptepelop 



Acest ordin, numit şi al Ryncholotelor, cuprinde insectele cu 

 aripile de constituţiune variată, cu aparatul bucal conformat pen- 

 tru înţepat. Prin înţepături ei pot inocula sau lua diferiţi germeni 



