88â BULETINUL SOCIETĂŢII ROMÂNE DE ŞTIINŢE 



Tot între pediculide avem şi genul : 



Phtyrius cu specia inguinalis sau pubis, numit popular pădu- 

 chele lat. Stă de obiceiu în regiunea pubiană şi perineală şi se 

 transmite în timpul contactului sexual, prin haine, rufărie, closete, 

 etc. Parazitul migrează pe coapse, gambe, torace, axilă, barbă, 

 sprâncene şi mai rar la părul capului. Boala poartă numirea de 

 phtyriază. înţepăturile produse de insectă determină un prurit 

 violent, ceeace face pe pacient să se scarpine cu furie ; se produce 

 o erupţie pruriginoasă cu papule şi vesicule. 



Odată cu înţepătura inoculează şi o salivă toxică ce produce pe 

 corp nişte pete marmorate ce au fost considerate multă vreme ca 

 pete de febră tifoidă ; însă mai târziu Falot^ Mourson şi Duguel 

 arătară că provin din înţepăturile şi inoculării salivei insec- 

 telor. 



La copii se observă frecuent parazitul la gene, producând o ble- 

 farită şi chiar o conjunctivită, care poate proveni fie din migraţiu- 

 nea parazitului, fie din transmisiunea lor dela sânul mamelor sau al 

 doicilor. 



Imhoff raportează un caz unde parazitul a produs o adenită şi 

 în urma acesteia s'a declarat o coxalgie, şi crede că parazitul a fost 

 acela care a inoculat bacilul lui Koch ; 



b) Familia Mallofagelor, cuprinde un mic grup de insecte aptere 

 ametaboliene, parazite pe părul, penele şi pielea animalelor şi pa- 

 sărilor. Ex. : Trichodectes. 



Ordinul Oîptepelop 



Cuprinde cel mai mare număr de specii şi genuri importante în 

 medicină. 



Insectele nu posedă decât o singură pereche de aripi membra- 

 noase şi cu nervuri, aripile posterioare sunt mici şi se numesc ^ba- 

 lansiere" şi au rolul de a echilibra insecta în timpul sborului. Ochii 

 sunt compuşi, gura este conformată pentru supt şi înţepat (trompă); 

 larvele sunt parazite, metaboliene şi produc boale numite myaze 

 (Hoppe): 



