BULETINUL SOCIETĂŢII ROMÂNE DE ŞTIINŢE 389 



1. Subordinul pupiparelor, cuprinde insecte cu tegumente 

 coriacee. Disting-em următoarele familii : 



a) Familia Hippoboscidelor, a cărei indivizi sug sângele altor 

 insecte, al animalelor şi chiar al omului. Înţepătura este dureroasă, 

 servesc ca oaspeţi intermediari ai hematozoarului pasărilor. Ex. : 

 Hippobosca bovis, equina, camelina, Stenopterix hiriidinis^ 

 Lipoptena cervi, Mellophaqus ovinus şi Ornythomya avicu- 

 laria (a cărei larvă a fost găsită de către Gervais şi van Bene- 

 den parazită pe pielea unui bolnav la spitalul Louvain). 



2. Subordinul jTphantpierelor, cuprinde insecte fără aripi 

 şi cu picioarele adaptate la sărit. Găsim următoarele familii : 



a) Familia Pulicidelor, a cărei genuri şi specii sunt parazite 

 (ectoparazite) ale mamiferelor, cu larvele vermiforme şi metabo- 

 liene. 



Ex. ; Pulex iritans (purecile) înţeapă pe om producând o in- 

 flamaţiune locală, rare ori echimoze punctiforme. Transmite în lo- 

 calităţile endemice ciuma, Blanchard, Leroiix şi Lahbe rapor- 

 tează un caz la un copil de şapte ani şi jumătate la care Dipyli- 

 dium caninum fusese transmis de pulex. 



Pulex cheopis (Xenopsylla) transmite ciuma dela şoareci la 

 şoareci şi dela aceştia la om. 



Ctenocephalus caniş serveşte ca oaspe intermediar al lui Di- 

 pylidium caninum ; asemenea cu acelaş rol cităm şi pe Cerato- 

 phyllus^ a cărui specie fasciatus mai poate inocula Tripanosoma 

 Lewisi, etc. ; 



b) Familia Sarcopsyllidelor, reprezentată prin Sarcopsylla pe~ 

 netrans (chique), a cărei femelă se fixează cu rostrul şi înfige apoi 

 cârligele în piele. 



Poate pătrunde în profunzimea pielei formând canale şi prin 

 inoculaţiuni patogene să determine necroze, flegmoane şi chiar să 

 inoculeze tetanosul. 



3. Subordinul ^rahicerelor, cuprinde insecte cu autenele 

 scurte şi compuse din trei articole : 



a) Familia Tabanidelor, cuprinde insecte cu corpul voluminos, 

 cu capul prevăzut de doi ochi contigui la indivizii masculi, sepa- 

 raţi la femelă. Apendicele bucale conformate pentru înţepat şi pu- 

 ternice. Femelele sug sângele, larvele lor sunt în general aquatice 



