406 



BULETINUL SOCIETĂŢII ROMÂNE DE ŞTIINŢE 



în transgresiune peste marnele tortoniene şi au o înclinare de 

 100—150 SE. 



NW 



SE 



Scara 1:37,500 



Profilul No. I. 

 Profil longitudinal în împrejurimile satului Bnzniţa de Severin a=:Micaşisturi ; ^ — Marne cu 

 Globigerine; r = Pontic; /==Petrişuri cuaternare C= Calcare cu Cardiacee şi Modiole (Sarmatic). 



De aci marginea Ponticului se întinde spre N şi NE prin satele : 

 Şuşiţa^ Izvorul Bârdei, Barda, Bobaiţa, Prâfneni, Ilovăţ, 

 Comăneşti, Apa neagră- Negoeşti şi până la Rătezu. 



Ponticul se reazimă când pe depozite meotice cum este în jurul 

 satelor Bobaiţa, Colibaşu, Ilovăţ, Comăneşti şi Apa neagră, 

 când pe sarmatic cum este Barda, când pe conglomerate şi alte 

 depozite tortoniene cum este la Izvorul Bârdei, Prăjneni, când 

 în sfârşit pe alte depozite mai vechi. 



O altă regiune unde depozitele Ponticului se pot bine studia şi 

 unde sunt destul de fosilifere, cu o faună caracteristică al cărei 

 studiu m'a lămurit foarte mult în diviziunea Ponticului, cum şi în 

 stabilirea limitelor sale inferioare şi superioare, este regiunea coli- 

 nelor după stânga râului Topolniţa dela vârsarea lui în Dunăre 

 spre N prin satele Halânga, Malovăţ şi Valea Boerească. 



Un profil transversal cu direcţia NW — SE dela satul Bobaiţa 

 prin Colibaşu, Malovăţ în spre Valea Boerească ne arată ur- 

 mătoarea succesiune de strate : 



Scara 1:50.000 aproxim. 



Profilul No. 2. 



1= Dacic; 2 = Pontic; 3 = Meotic ; 4 = Tortonian. 



