410 BULETINUL SOCIETĂŢII ROMÂNE DE ŞTIINŢE 



şi într'un mic pârâu ce se uneşte cu Motru pe dreapta lui. Acest 

 orizont este reprezentat prin marne galbene nisipoase şi nisipuri 

 cu numeroase fosile ca : Pontalmira Constantiae. Sabba^ Drei- 

 ssensyomia, Car diurn pi anum, Car diurn car inatutn sinurreroa.se: 

 Congerii, 



Interesant este faptul găsirii acestor congerii în orizontul su- 

 perior, fiind găsite pentru prima oară de către inginerul Drăghi- 

 CEANU şi determinate la Viena de către Fuchs, ca Congeria 

 triangularis. Partsch, au fost întâlnite din nou de către Sabba 

 ŞtefAnescu, care contestă prezenţa acestei specii în România şi 

 atunci crea pentru aceste Congerii o nouă speţă : Congeria aqui- 

 lina. Sabba, speţă pe care nu am văzut-o nici figurată, nici des- 

 crisă nicăeri. 



Aceste congerii întâlnite şi de mine în aceeaş regiune nu sunt 

 altceva decât Congeria Markovici. Brus, descrise dela Okrugljak 

 din marnele pontice din jurul Agramului (Slavonia). 



Nu poate fi vorba de Congeria triangularis^ fiindcă acest 

 fosil a fost găsit în cele mai inferioare strate cu congerii din bazi- 

 nul Vienei la contactul Ponticului cu Sarmaticul şi chiar e consi- 

 derată ca fiind din Sarmatic. In această regiune din Oltenia ea se 

 găseşte în orizontul superior sau chiar în orizontul inferior înto- 

 vărăşită de Congeria rhomhoidea şi Congeria Partschi. Czk?, 

 cum se observă pe dealurile cultivate din jurul satului Bobaiţa- 

 Bârda. 



In judeţul Gorj, Ponticul apare în râpele din dealul Sporeşti 

 în împrejurimile satului Godineşti, unde în nişte marne vinete 

 compacte am găsit Congeria rhomboidea şi Valeu ciennesia sp. 

 Pe haldele unui puţ de apă am găsit marne vinete compacte cu 

 resturi de Congeria rhomboidea şi Cardiacee de tipul Abichii. 



Mai spre E depozitele pontice se ivesc. în dealurile din jurul sa- 

 telor Arcani şi Brădiceni şi în dealul Târgului în apropiere de 

 Tg.-Jiu. Se pare însă că Ponticul, erodat şi mascat de petrişu- 

 rile din depresiunea Tismana şi Tg.-Jiu, s'ar întinde mult mai la 

 N, de aici rezernându-se pe formaţiuni mai vechi meotîce, sarma- 

 tice sau chiar pe conglomerate tortoniene, cum se observă cazul 

 la N de satul Frânceşti. 



