BULETINUL SOCIETĂŢII ROMÂNE DE ŞTIINŢE 411 



Mai spre E depozitele Ponticului apar în dealul Cornii la S de 

 satul Bâlâneşti, în 'dealul Bătrân la S de Voiteşti^ răzemându-se 

 pe şisturi sau marne şistoase cari se desfac uneori în foi foarte 

 subţiri biturninoase şi cari conţin solzi de peşti şi vertebre de Ce- 

 tacee (depozite sarmatice). 



De aci ponticul se întinde mai departe prin dealurile dela S de 

 satul Glodeni unde se reazimâ pe nisipuri galbene micacee cu in- 

 tercalări de petrişuri de mărimea unei alune, cu blocuri de gresii 

 cu dimensiuni de 3 — 4 mc, cum se observă pe pârâul Glodului şi 

 la Cioaca Ciorii. 



Aceste depozite conţin o faună meotică, iar ca facies petro- 

 grafic sunt identice cu cele din zona meotică de mai la Est. 



Ponticul se continuă apoi în dealurile din NW satului 5o6w^ unde 

 în marne vinete mai mult sau mai puţin compacte se găsesc nume- 

 roase exemplare de Congeria rhomboidea întovărăşite de Car- 

 diacee şi Valenciennesia sp. 



Se observă ceva mai la S coborând în spre Blahnîţa, marne şi 

 nisipuri gălbui cu numeroase Cardiacee din grupa Carinatum, 

 Pontalmira, Congerii mici, probabil orizontul superior al Pon- 

 ticului. 



Trecând pe la S de satul Măghireşti apare spre E în malul 

 stâng al Gilortului, la S de satul Bengeştii de mijloc^ reprezentat 

 prin marne vinete compacte cu numeroase Cardiacee^ Congeria 

 rumana, etc, şi apoi în zona cutei diapire cuprinsă între satele 

 Prigoria şi Primeşti, unde marnele orizontului inferior conţin 

 numeroase exemplare de Congeria rhomboidea^ Congeria ru- 

 mana şi Congeria subrhomboidea ? 



Mai spre E, Ponticul se mai iveşte în râpele văiei Roşia de 

 Amăradia şi numai acolo unde valea este destul de adânc să- 

 pată pentru a putea ajunge până la depozitele pontice. Roşia de 

 Amăradia din judeţul Gorj este ultima localitate spre E, unde 

 am putut întâlni depozite pontice. De aci spre răsărit, în tot ju- 

 deţul Vâlcea^ Ponticul nu mai apare, iar depozitele dacice repau- 

 zează direct şi uneori concordant pe depozitele meotice, sau pe 

 alte formaţiuni mai vechi. 



In rezumat acest etaj se poate urmări, cu mici întreruperi din 

 cauza eroziunilor posterioare, sau din cauza transgresiunii în spre 



