4'20 Buletinul societăţii rOxMâne de ştiinţe 



la noi în ţară. In Bulgaria Velenovsky îl rrrenţionează ^). «Prope 

 Varna (Jav.), Philippbp. culta (Vel.)". Apoi-): In adjacentibus 

 Philippop. possim copiose et quasi spontanea. Omnino floret, sed 

 raro in fructus adolescentis". Existenţa sa în Bulgaria deşi dădea 

 de bănuit că aria acestei plante merge mai în spre nord şi că trece 

 şi în Dobrogea noastră, totuş până în prezent nu se putuse afla. 



In anul 191 2 făcând o excursiune la Hârşova în zilele de 20 — 22 

 August, am putut afla această plantă extrem de interesantă, 

 pe coasta pietroasă şi expusă în spre Dunăre a dealului de la nord 

 de dealul Celeiu-mare, la sud de Hârşova, tot aci oameni mi-au 

 spus că mai este şi pe dealul de la nord de Hârşova în punctul 

 zis 'da Tabie«. De asemenea d-1 Gârboveanu, şeful ocolului minier 

 Constanţa, cu ocaziunea studiilor ce a făcut asupra solurilor din 

 partea de nord a Dobrogei, a adunat în acebş timp şi o colecţie 

 interesantă de plante, care azi se găsesc în herbarul secţiune! agro- 

 geologice a Institutului Geologic, între cari am aflat şi acest arbust 

 colectat dintr'un mărăciniş în apropiere de Greci. 



Prin urmare, această plantă a fost aflată până acum numai în 

 două localităţi : una în partea mijlocie a Dobrogei şi în marginea 

 Dunărei, la Hârşova ; cea de a doua în partea sa nordică, la Greci. 



Foarte probabil, că ea se mai întâlneşte şi în alte localităţi şi 

 studiile viitoare cred că vor conflrmâ părerea mea. Nu rămâne 

 nici o îndoială însă asupra existenţei sale în Cadrilater, mai ales în 

 partea sa sud-estic (Balcic-Dobrici-Ecrene). 



Existenţa lui Zizyphus vulgaris în Dobrogea, are o deosebită 

 importanţă fitogeografică, ea ne indică un climat mediteranean 

 care domneşte in această regiune, climat întru câtva deosebit de 

 cel din partea de vest a Olteniei, dar în legătură strânsă cu al 

 Bulgariei; apoi prezenţa sa şi a câtorva alţi arbori, arbuşti şi plante 

 ierboase caracteristice, ne arată legătura strânsă ce există între flora 

 noastră dobrogeană şi a Bulgariei, dar mai ales cu flora vest-asia- 

 tică, care a servit ca punct de plecare la o mulţime de genuri şi 

 specii, cari se întâlnesc azi în regiunea mediteraneană europeană. 



Ar. geogr. Grecia, Macedonia, Bulgaria. Se mai întâlneşte culti- 

 vat pentru fructele sale, sau ca plantă de ornament, în Europa su- 



') Flora bulgarica p. ii8. Pragae. 1891. 



') Flora bulgarica, Supplimentum I, p. 6, Pragae. 1898. 



