46 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



dine şi latitudine, nu conţine şi o colonă în care să se arate, după 

 cum face Connaissance des Temps şi alte asemenea publicaţiunl, 

 autorităţile care aii făcut determinările, n'am putea admite că coor- 

 donatele geografice de la BucurescT ati fost într'adever determinate 

 de dânsul, de cât dacă am admite acelaş lucru şi pentru tote cele- 

 alte 238 de localităţi coprinse în Catalogul sgti, ceea-ce ni se pare 

 cu totul imposibil. 



Să mat notăm aci faptul că printre aceste 238 de localităţi — afară 

 de BucurescT — mat figureză şi Tîrgoviscea căreia se atribue lon- 

 gitudinea de 48°.o / şi latitudinea de 46°.o'. 



Dacă valorile atribuite latitudine* acestor doug localităţî — Bucu- 

 rescT şi Tîrgoviscea — se pot admite că ar fi putut represinta acest 

 element într'o epocă când instrumentele şi ^metodele de observa- 

 ţiune eraţi forte primitive, valorile relative la longitudine sunt cu totul 

 neadmisibile de 6re-ce se scie că BucuresciT, aflându-se mat spre 

 răsărit de Tîrgovisce, nu pot avea o longitudine mal mică de cât 

 acest din urmă oraş. De şi nu se indică care este meridianul iniţial, 

 se recunosce, după valorile numerilor 47°.o' şi 48°..o', că el trebue 

 să fie cel din Insula de Fer, la care multă vreme s'ati raportat lon- 

 gitudinele. 



Ort cum ar fi, că determinările longitudine! şi a latitudine! să ii 

 iost făcute sau nu de către Chrisantie Notară, cartea sa ne do- 

 vedesce că la 1 7 1 6 se sciati aceste coordonate pentru cel puţin doue' 

 puncte din ţara nostră, BucurescT şi Târgovisce. 



Când anume aii fost făcute aceste determinări, de cine ? cu ce 

 instrumente şi ce metode aii fost întrebuinţate ? nu am aflat. 



In tote caşurile pe acele vremurT, la începutul secolului al 1 8-lea, 

 numerul localităţilor de pe faţa globului a căror coordonate geo- 

 grafice se cunosceau era forte redus. Atât de redus chiar în cât atunci 

 când, după poveţele marelui" Cassini, Guillaume DelislE se hotărî, 

 la 1700, a construi chărţile diferitelor continente prin fixarea posi- 

 ţiunilor prin longitudini şi latitudini, n'a putut întrebuinţa coordo- 

 natele de cât de la vre-o sută de localităţi. Şi cu tote acestea, chăr- 

 ţile geografice basate pe aceste câte-va puncte eraţi atât de supe- 

 riore celor care se lucraseră înaintea sa, în cât, în istoria cartografiei, 

 mapemondul construit de Delisle ca şi chărţile sale, ati realisat o 

 reformă radicală în metodele întrebuinţate pentru alcătuirea lor. 



