22 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



5. Charta Ţerei românesc! ridicată de Statul major austriac în aniî 

 1855 — 1857, n 'a dat loc de cât la o singură determinare astrono- 

 mică, aceea a latitudine* de la Movila-luî-David care este unul din 

 capetele baseî ce oficeriî austriac! au" măsurat în Dobrogea. Acesta 

 determinare n'a fost însă făcută de cât spre a controla latitudinea 

 cu care eî sosiseră din Transilvania prin calculul triangulaţiuneî 

 lor. Numat aşa se pote explica pentru ce latitudinea găsită aci n'a 

 fost luată ca punct de plecare ci s'a conservat valorea dedusă ge- 

 deosicesce din aceea cu care eî plecaseră din Transilvania. 



Registrul original al operaţiunilor efectuate de Statul major aus- 

 triac, coprinde longitudinea şi latitudinea a 120 de puncte din ţera 

 nostră, tote deduse gedeosicesce. Aceste valorî nu sciţi să se fi pu- 

 blicat verî-o-dată. 



6. In scopul de a complecta opera germanuluî Lamont prin al- 

 cătuirea chărţeî magnetice în sud-estul Europe!, astronomul Kreil 

 primul director al Institutuluî Meteorologic din Viena, a întreprins 

 în 1858, o călătorie în acesta direcţiune şi ast-fel a trecut prin Ro- 

 mânia unde, afară de determinările elementelor magnetismului pă- 

 mentesc despre care am vorbit într'o lucrare specială publicată în 

 Analele Academiei Române Tom. XX '), a determinat prin ob- 

 servaţiunî astronomice, longitudinea şi latitudinea la Calafat, Bucu- 

 rescî, Galaţi, Sulina şi Insula Şerpilor. 



Latitudinea era determinată prin înălţimea Sorelui în meridian, 

 înălţime ce era măsurată cu un teodolit de Starke şi cu un sex- 

 tant de Pistor. La Calafat, ia Sulina şi la Insula Şerpilor lon- 

 gitudinea a fost determinată prin metoda transportului chrono- 

 metrelor al căror mers îl cunoscea prin dese observaţiunY astrono- 

 mice. La Bucurescî şi Galaţi s'au" determinat diferinţele de logitu- 

 dine de la Viena prin semnale electrice schimbate între aceste lo- 

 calităţi. Pentru prima oră în ţera nostră se întrebuinţa telegraful la 

 determinări astronomice. Şi la Sulina era un biurou" telegrafic, însă 

 prosta stare a liniilor, n'a permis întrebuinţarea aceste! metode. 



Amănuntele observaţiunilor făcute de Kreil şi metodele între- 

 buinţate pentru reducţiunea şi calcularea lor au fost publicate în 

 1862 în importantul săti memoriu" : Magnetische und geogra- 



*) Contriâufiunf la Fisica Globului, No. IV Buc. 1899. 



