24 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SGIINŢE 



Decemvrie 1874 s'a obţinut că latitudinea punctuluî de observa- 

 ţiune este de : 



47 . 9'. 25". 1 + o". 2. 

 Din cele peste 300 de semnale electrice ce s'au schimbat în se- 

 rile de 7, 8 şi 9 Decemvrie, s'a dedus drept diferenţă de longitu- 

 dine între Viena şi Iaşi : 



44 m 49 s ,704 

 cu o erore probabilă de Hh o ',037. 



Dupe cum diferenţa de longitudine Paris — Viena este de 

 56 111 . io s ,8, urmeză că longitudinea laşului de la meridianul de 

 la Paris, după v. Oppolzer şi E. Weiss, este de : 



i h .4i m .o s ,5 E. 



8. Am sosit acum în momentul când Constantin Căpităneanu, 

 în gradul de Căpitan de Stat major, se întorce în ţeră, după ce lu- 

 crase mal mulţi ani de a rîndul, cu multă sârguinţă şi cu un deo- 

 sebit talent, la Observatorul astronomic din Paris şi apoi la Insti- 

 tutul topografic militar din Napoli. 



Dupe cum nu se pote vorbi de acest prim astronom al nostru 

 fără de a vorbi de Charta ţerel a cărei existenţă se datoresce trian- 

 gulaţiunel, în mare parte stabilită şi calculată de densul, sunt nevoit 

 a reaminti aci că, dupe multele stăruinţl ale Generalului Barozzi, 

 pe atunci Colonel, Şeful Depositul de resbel, se reuşi în fine de a 

 se hotărî construcţiunea Chărţel ţerel de către Depositul de resbel, 

 transformat mult mal terziu, în actualul Institut geografic al armatei. 



Intr' acostă circumstanţă meritul generalului Barozzi este ne- 

 mărginit de mare şi densul recunosce, într'o scrisore ce 'mî-a adre- 

 sat' o cu altă împrejurare, că n'ar fi îndrăsnit să 'şl asume, după 

 cum a făcut, responsabilitatea efectuărel chărţel de către oficierii 

 noştri, dacă nu ar fi avut pe Căpităneanu şi dacă nu ar fi ştiut ce 

 preţuesce densul, despre care, citesc în Nota ce 'mi-a trimis, 20 de 

 ani mal terziu, actualul director al Observatorului din Paris, d. 

 Loewy care a fost mentorul astronomului nostru : 



«Analele Observatorului din Paris pe anii 1869 şi 1870, co- 

 prind, pentru cercul Gambey şi pentru marele meridian, numerose 

 pagini semnate Căpităneanu care fac cea mal mare onore astro- 

 nomului român». 



