BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 25 



Nu este locul aci şi nicî nu 'mf-am pus în gând să arăt ce a fă- 

 cut acest astronom, împreună cu şeful său, Colonelul Barozzi pen- 

 tru Charta Ţerei, voiesc numaf a indica în câte-va vorbe lucrările 

 sale astronomice şi marele merit ce are de a fi înfiinţat, cel dinteiu 

 în ţara nostră, o sală meridiană unde s'a putut iniţia în secretele 

 astronomie!, câţY-va iubitor! aî Uranieî şi unde s'ar fi putut face 

 6re-care lucrări de Astronomie practică, dacă alte împrejnrăr! nu 

 ne ar fi dat ocasiunea să asistăm la numerosele peregrinaţiunî ale 

 instrumentelor şi a săliţeî meridiane ce le acoperea, când în curtea 

 Şcoleî militare din calea Griviţeî, când în grădina Oppler din Dealul- 

 Spiret, când în minuscula curticică a cassî Hiotu din strada Lute- 

 rană, când, în fine, în magasiile DeposituluT de rgsboiu, unde s'ati 

 ruginit multă vreme. 



Dar să lăsăm la o parte aceste triste reflexiunt spre a constata 

 că Colonelul Barozzi, nimic nu omisese din programa lucrărilor 

 pentru realisarea unef bune Chărţf a Românie! : lucrărî astrono- 

 mice pentru fixarea coordonatelor geografice, o triangulaţiune ra- 

 ţională, în fine măsurarea baseî. Maî mult de cât atât, s'a gândit 

 chiar la efectuarea uneî lucrări de sciinţă pură prin determinarea 

 intensitate! gravitaţiuneî ca şi la realisarea CadastruluT ţerei, în 

 care scop tot Căpităneanu, a fost trimis în misiune în ţerile cu re- 

 putaţiune de a avea cele maî bune cadastre. 



Cea d'inteiă lucrare astronomică făcută de Căpităneanu în Ro- 

 mânia este determinarea diferenţe! de longitudine între Iaşî şi Cer- 

 năuţi. Acesta determinare, făcută în tomna anuluî 1875, prin în- 

 trebuinţarea celor maf moderne metode, are o mare însemnătate, 

 căcî ea este într'adever cea d'inteiu lucrare astronomică de înaltă 

 precisiune, care s'a făcut în România. însemnătatea eî este şi maî 

 mare pentru noY, căcî ea s'a făcut de un român. 



Tote amănuntele observaţiunilor şi ale calculelor la care densa 

 a dat loc, au fost publicate în limba română şi francesă în 1881, 

 la Bucurescî, în forte importanta lucrare: C. Căpităneanu şi 

 Kuhnert, Determinarea diferenţei de longitudine între Iaşi şi 

 Cernăuţi. 



Dintr'ensa vom reţine un singur lucru, că diferenţa de longitu- 

 dine între aceste doue" localităţî a fost găsită egal cu : 

 6 m . 39* 77S ± o s . 028, 



