44°- 



26'. 



_ _ " 



34; 



45°- 



26'. 



3 



40: 



47°- 



9'- 



io\ 



35- 



BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 27 



Latitudini : 



Bucur escl, Observatorul de la Şcola militară 

 Galaţi, turnul bisericeî S-tuluî Archanghel . 

 Iaşî ; turnul bisericeî Lipovenesc! .... 



Maî târziu. în i S85, Căpităneanu, asistat de locotenentul Cântea 

 astăzi Locotent-colonel, şeful serviciului geodesic în Institutul geo- 

 grafic al armate! din partea Românie! şi cu Vice-amiralul v. Kâlmar, 

 asistat de căpitanul Rehm din partea Austrie!, au determinat, 

 între 3 / 15 şi 17 /.-) 9 Septemvrie, diferenţa de longitudine între Bu- 

 curescî şi Braşov. Resultatele aceste! determinări n'au fost încă 

 publicate până acum. 



Cine a fost Căpităneanu, ce şi cum a lucrat densul? sunt chestiuni, 

 ce aii fost dt±svoltate în memoriul ce am presentat în Noemvrie 

 1901 Academiei Române sub titlul: O primă încercare asupra 

 lucrărilor astronomice din România până la finele secolului 

 al XIX-lea. dar care m'ar duce prea departe chiar dacă aşi voi 

 numai să le schiţez d'inaintea d-vostre 1 ). 



Me voiţi mărgini de a spune că Căpităneanu, sub direcţiunea 

 luminată a Colonelului Barozzi şi împreună cu camaradul său de şcolă 

 Căpitanul, astăzi Generalul Brătianu, ia parte cea maî activă la în- 

 tocmirea Depositulul de Resbel pentru formarea Chărţeî României. 



Mulţi ani d'arîndul lucrează, cu cel mal mare interes şi pricepere, 

 la marea triangulaţiune a Ţereî şi calculeză elementele de desfăşu- 

 rare ale Chartelor Moldovei şi Dobrogeî care în întregime s'ati 

 executat pe acesta desfăşurare. 



La acesta operaţiune, grea prin ştiinţa şi îndemânarea ce se cere 

 operatorului şi obositore prin munca îndelungată, îşi a petrecut 

 astronomul nostru cel mal frumos! an! aî prea scurtei sale vieţi. 



Şi dacă este adeverat — şi adevărat este — ceea-ce scria acum 

 50 de ani marele Arago 2 ) vorbind de măsurarea pămentulu! fă- 

 cută de Picard şi de Cassini 3 ) : «O ast-fel de măsurare se bazesă în 

 teoria pe operaţiuni cunoscute din cea maî depărtată antichitate 



1 ) Ele aii fost desvoltate d'inaintea Societăţeî geografice în şedinţa sa publică de la 3 (16) 

 Martie 1902 în conferinţa mea intitulată Astronomul Czpilăneami. 



-) Arago Fr., Oeuvres comfllkes 2-eme Ed. Tome III. Notices Biographiques, p. 318. 



3 ) WuLF G. Histoire de l'Observatoire de Paris de sa fondation â 1793, 8°, p. 213 Paris 1902. 



