30 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



«Pentru prima oră dar tabelele lune* se publică în ţera nostră 

 ast-fel în cât se pote c^.ice, scrie Fălcoianu, că lumina Satelitulu* 

 nostru atât de preţiosă călătorilor şi oraşelor nostre, pentru prima 

 oră răsare şi apune la ore fixe în România». 



Alţt duo* coleg* a* noştri — de şi publicaţiunea de care voiţi vorbi 

 nu portă nic* un nume de autor — d. Spjru Haret, actualul Ministru 

 al Instrucţiune* publice şi C. Vrana, ati dat la lumină Anuarul 

 sciinţiflc al României pe i8j 5 care, alcătuit tot dupe normele 

 Anuarului Fălcoianu, îl complecteză în chip fericit. Dacă acest fel 

 de Anuare ar fi continuat să apară în mod regulat, Calendarele 

 nostre negreşit că s'ar găsi ma* în concordanţă. 



D. Vermont, care 'ş*-a făcut o specialitate din calcularea tutu- 

 lor elementelor care intră într'o Efemeridă astronomică, publică 

 de câţî-va an! în publicaţiunile Institutului nostru meteorologic 

 pentru Bucurescî, o efemeridă adevărat sciinţifică. 



Cu calcularea unor elemente din efemeridă, sati a unor feno- 

 mene astronomice ca eclipsele de Lună şi de Sore, trecerea Iu* Ve- 

 nus pe discul solar, etc, s'aQ mat ocupat şi alţi! învăţat* de a* 

 noştri, printre care voiţi cita pe mult regretaţi* noştri coleg* : Em 

 Bacaloglu, Const. Gogu şi Ştefan Mihăilescu, pe regretatul pro- 

 fesor Ştefan Micle de la laş*, pe d-ni*: N. Culianu, C Al. 

 Miclescu şi alţi*. 



11. Colegulu* nostru, generalul C. Brătianu, directorul Institutu- 

 lui geografic al armate* 'î-a reuşit, cu ocasiunea ridicare* planulu* 

 oraşulu* Bucuresc*, să întocmescă, în partea sudică a Capitale*, la 

 Pisc, un Observatoriu, care, prin lucrările astronomice şi geodosice 

 deja făcute în acest punct, este destinat a rămâne definitiv aci 

 de şi, în actuala sa alcătuire, el este o uşoră construcţiune pro- 

 visorie în care lemnul este principalul material. 



Clădirea coprinde duoă sale meridiane echipate cu instrumentele 

 rămase de la CăpitănEanu şi cu altele nou*. 



Maiorul Rămniceanu, şeful serviciului astronomic din Institutul 

 geografic al Armate* şi cu ajutorul săti Căpitanul Torqceanu, amen- 

 duo* distins* oficer* de artilerie, car* au practicat Astronomia în 

 Observatori* străine, au executat deja mal multe şi forte impor- 

 tante lucrărî astronomice. 



