BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 31 



Latitudinea Observatoriuluî militar şi latitudinele la Satul-Noti 

 lângă Bucurescî, la extremitatea de est a baseî centrale, la Măgura 

 de Pază în Teleorman, la nord de Turnu-Măgurele, la Măţău în Mus- 

 cel la nord de Câmpulung, sunt determinate în cele maî bune 

 condiţiunî. 



Cea maî importantă lucrare însă ce s'a făcut până acum la noul 

 Observatoriu militar şi care face o mare onore autorilor eî, este, 

 fără îndoială, determinarea diferenţei de longitudine între Bucu- 

 rescî şi Potsdam. 



Acesta dilerenţă de longitudine a fost determinată în acelaşî 

 timp, de duoe" perechî de observatori : o pereche română compusă 

 din Maiorul Rămniceanu şi Căpitanul Toroceanu, şi cea-1'altă ger- 

 mană, compusă din Prof. Dr. Th. Albreci-it şi Prof. Borrass. Ob- 

 servaţiunile s'ati făcut între ii Iulie şi 17 Septemvrie 1900. 



Calculele au fost făcute deosebit de astronomiî germanî şi de 

 ceî românî. Aceştî din urmă au găsit drept diferenţă de longitu- 

 dine între aceste duoă localităţî : 



52 1 " 1 . io s , 947 cu o er6re probabil de ± ° s 5 °3- 



Astronomiî germanî însă le-au luat înainte, căcî au şi publicat 

 tote observaţiunile sub titlul : Bestimmung der Lăngendifferenz 

 Potsdam- Bucar est im Iahre 1900, cu resultatul : 



5 2 m . io s , 941 cu o erore probabil de ± o s- oo3. 



Resultatele identice obţinute de observatorii noştri şi de ceî ger- 

 manî — căcî diferenţa nu este de cât de 6 miimî dintr'o secundă 

 de timp — dovedesc abilitatea şi priceperea tinerilor noştri astro- 

 nomî Maior Rămniceanu şi Căpitan Toroceanu. 



Le dorim ca acest prim al lor succes să-î întărescă în gândirea 

 că şi noî putem face bine când lucrăm cu sciinţă şi cu dor de re- 

 numele Ţereî. 



12. Dar nu numaî pe terenul observaţiunilor astronomice Româ- 

 niî aQ dat dove(j.t că sciţi şi pot să lucreze, dar şi chestiunile de cea 

 maî înaltă speculaţiune astronomică şi de mecanică cerescă, 'şî-ati 

 găsit stăpânî printre noî. 



Nu voiţi spune nimic nicî de priceperea nicî de sciinţa cu care 

 unul din colegiî noştri de frunte a tratat una din cele maî înalte 

 probleme ale Mecaniceî cerescî : Invariabilitatea axelor mari ale 



