BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



51 



u 



/ / 



r. 



' ' ' \ 



Tot asemenea pentru un trapez ; dacă voim să '1 împărţim într'un 



numer de părţî e- 

 gale, 5 de exemplu; 

 împărţim cele duoe - 

 laturt paralele ale 

 trapezului în cincî 

 părţ* egale, şi prin 

 punctele de divi- 

 smne corespunglg- 

 tore ducem lini! drepte şi cestiunea este de asemenea resolvată. 



Cestiunea se complică puţin dacă se cere la triunghiu" ca împăr- 

 ţirea să se facă prin drepte paralele la una din lătur! : şi la trapez 

 dacă lîmpărţirea se cere să fie făcută prin drepte paralele cu cele 

 duoe" laturt paralele ale trapezulut aşa numite bazele trapezuluî. 



Maî ales asupra acestor duog din urmă casurt vom încerca să 

 dăm o soluţie maf uşoră şi chiar mat practică credem noî. 



Vom reaminti în mod sumar soluţiile acestor duoS casurt aşa 

 cum sunt date in geometrie şi prin metodele algebrice. 

 Vom lua ânteiti triunghiul şi în urmă trapezul : 

 i). Fie un triunghiu ABC, pe care voim a '1 împărţi în patru părţî 

 egale prin drepte paralele la una din laturî (la laturea AB de 



exemplu). Geometria ne 

 dă soluţia grafică urmă- 

 torea : pe laturea BC 

 ca diametru descriem o 

 semi-circonf erinţă ; îm- 

 părţim laturea BC în 

 patru părţî egale în 

 punctele i , 2 şi 3 ; prin 

 aceste puncte de divisie 

 ducem perpendiculare 

 pe BC; fie a, b şi c punctele unde aceste perpendiculare întâlnesc 

 semi-circonferinţa ; cordele Ce, Cb şi Ca le aşezăm prin rotaţie în 

 jurul luT C pe drepta CB ; fie a, (3 şi y extremităţile unde vin cordele 

 Ca, Cb, şi Ce pe drepta CB ; ducend prin a, (3 şi y paralele la drepta 

 AB cestiunea este resolvată. 



Acesta metodă de şi forte simplă şi forte elegantă în practică 



