BULETINUL SOCIETATE DE SCIINŢE 181 



prevedea deja că va avea să lupte în viitor, el, mal cu semă care 

 nu voia să aibă a datori posiţiunea sa nimănuî de cât muncel şi 

 meritului s6Q personal. Retras într'o familie la ţară, petrecu trei 

 anî, ocupat cu continuarea studiilor sale favorite de fisică şi chimie, 

 după care nu întârzie de a fi chemat din nou" la catedra sa. Numit 

 profesor [definitiv, fu curînd după aceea, în urma propunereî con- 

 siliului şcolar, trimes de Stat în Paris spre a se perfecţiona în stu- 

 diul sciinţelor naturale» 1 ). 



La începutul anului 1859, Cobalcescu plecă la Paris, unde după 

 trei ani de studii seriose, cu deosebire în geologie şi mineralogie, 

 'şl trece cu succes examenul de licenţă în 27 Noembre 1861, şi se 

 reîntorce în patrie, reluându-şl catedra de la Gimnasiul din Iaşi. In 

 Paris Cobalcescu a avut coleg şi prieten pe Paul Bert, ilustru fisio- 

 logist şi fost ministru al FrancieY, căruia 1 a păstrat o vie amintire 

 în totă vieţa sa. 



Curînd după înfiinţarea Universitate! din Iaşî la 1860, Cobal- 

 cescu fu numit în 1863 profesor la catedra de Geologie şi Mine- 

 ralogie, pe care a ocupat'o până la sfârşitul vieţet sale în 1892. 

 înainte de crearea catedre* de Zoologie în 1880, Cobalcescu a 

 ţinut maî mulţi ani la Universitatea din Iaşi şi cursuri de Ana- 

 tomie comparată. 



Pe lângă acesta el a mal ocupat timp de aprope 20 de anî ca- 

 tedra de sciinţe naturale şi geografia ţărilor române de la şcola mi- 

 litară din Iaşi şi a fost unul dintre membrii cel mat distinşi ai Insti- 

 tutelor unite, şcola de cultură cea mat veche şi cea maî seriosă din 

 Moldova. Ast-fel că cea mat mare parte din oficeril cart astă-gll fac 

 fala armatei române şi mulţi din bărbaţii cari se ilustrez în diferite 

 direcţiuni, sunt elevi de al lut Cobalcescu. 



Pe terenul cultural Cobalcescu 'şt a însemnat activitatea şi ca pro- 

 motor al maî multor societăţt sciinţifice. 



Se scie că cea întâiti încercare de o mişcare sciinţifică în Româ- 

 nia s'a făcut la Iaşi în 1833 prin înfiinţarea societate! de medici şi 

 naturalist! de către Dr. I. Czihak şi M. Zotta 1 ). Prin iniţiativa acestei 



1) Dimitrie Brânca. Răspunsul la discursul de recepţiune la Academia româna. Analele 

 Acad. rom. 1887. 



1) N. Beldiceanu. Buletinul soc. de medici şi naturaliştî din Iaşi. An. 1. 1887 No. 1, pa- 

 gina 3—8. 



