182 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



societăţt s'a înfiinţat Museul de Istoria naturală din Iaşt, a căruţ 

 deschidere a fost inaugurată la 14 Februarie 1834, de către gene- 

 ralul Chiseleff, care în timpul ocupaţietrusesct, guverna principatele. 

 Pentru înavuţirea colecţiunilor acestut museu, însuşt neuitatul Mi- 

 tropolit Veniamin «hărăzi mat multe fosile de mare însemnătate». 



Pe la anul 1836, societatea de medict şi naturalist! avea ca mem- 

 bri conrespondenţî 6menî iluştri ca : Al. de Humbold, Adolf Brog- 

 niart, Fried. Tiedemann, Gustav Struve, Const. Prevost, Fried, 

 Iăger, I. Berzelius şi alţii 



Până la 1858 mişcarea societate! era aşa de simţită şi a lucrat cu 

 atâta seriositate în cât lucrările eî interesa pe multe societăţi streine. 

 După 1858, pote din causa împrejurărilor politice de pe atuncî, ort 

 mat probabil din causa puţinet persistenţe la lucru ce ne caracte- 

 rizază pe not românit, vieaţa acestet societăţt începe a se întuneca. 

 După 1860, organul societăţet, intitulat «Foea societăţet de medict 

 şi naturalisct din principatul Moldovet», care apărea de la 185 i,în- 

 cetăză de a se mat publica. 



Intr'o şedinţă a societăţet din 1868, Grigore Cobalcescu este 

 singurul care propune cu stăruinţă de a se începe din nou" publi- 

 carea foet, fără însă de a obţine vre-un resultat. La 1876, spri- 

 jinit de alţt câţt-va membri, Cobalcescu propune din noti, deschi- 

 derea unet publicaţiunt sciinţifice, care să potă aduce o mişcare 

 bine-făcStore, dar şi de astă-dată încercarea sa să izbesce de stânca 

 neurnită a nepăsăret. Abia după alţt olece ant, în şedinţa de la 28 

 Noembre 1886, dorinţa lut Cobalcescu se realiseză şi societatea 

 hotărăsce deschiderea unet fot sciinţifice sub titlul de «Buletinul so- 

 cietăţet de medict şi naturaliştt», care continuă a apărea şi astăc^t. 



La 1889 Grigore Cobalcescu şi d. A. D. Xenopol, împreună cu 

 alţt profesort, înfiinţeză «Societatea sciinţifică şi literară», al căruţ 

 organ «Archiva societăţet sciinţifice şi literare din Iaşt», este până 

 astăolt una dintre cele mat valorose publicaţiunt din Moldova. 



Cât de mult aprecia el societăţile culturale se vede din cuvînta- 

 rea pe care a ţinut'o la înteia aniversare a societăţet sciinţifice şi 

 literare în 1890: 



«Un an s'a terminat de când societatea nostră a început lucrările 

 sale, şi astăcjt, serbând prima sa $i aniversară, membrit et vin în 

 mijlocul d-vostre spre a 'şt da semă de lucrările lor din acest an de 



