184 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



un articol intitulat «Consideraţiun! asupra Dobrogeî», apărut în 

 «Steua Românie!» din 4 August 1878: 



«Ca conclusiune a faptelor ce venim de a enumera, putem glice : 

 că Dobrogea este o ţeră forte avută şi cu resurse imense şi putem 

 adăogi fără temă de a exagera acesta vorbă mare că ea complec- 

 teză România actuală». 



«Dacă vom fi omenî cum se cade şi ne vom ocupa de densa se- 

 rios, ea ne va fi de o utilitate necalculabilă. Ceea-ce avem însă de- 

 dorit, lucrul de care ducem grije, este sistema morală pe care sunt 

 clădite partidele ce vin unele dupe altele la cârma ţere!. In Dobro- 

 gea trebuesc funcţionari de o moralitate exemplară şi de o capa- 

 citate probată. Abaterile lor ar fi nişte crime naţionale ; însă parti- 

 dele noste ati obiceiul de a face din incapacităţi geniur!, şi din cri- 

 minal! martir! şi eroî, iar din ace! cu moralitate şi cu capacitate 

 monştri şi nulităţi. Intru acesta constă frica nostră cea cumplită». 



Aprope un pătrar de veac s'a strecurat de când Cobălcescu a 

 scris aceste cuvinte memorabile şi trebue să o mărturisim cu durere 

 că n'am scăpat de frica Iu! cea cumplită. In românisarea Dobro- 

 ge! nu am realisat până astăolî progrese simţite, funcţionari! ce '! 

 am trimes acolo nu aQ fost tot-d'a-una ales! dintre omeni! «cu o 

 moralitate exemplară şi de o capacitate probată» şi maî puţin incă 

 încălgliţ! de focul patriotismulu!, iar bazele morale ale partidelor 

 nostre politice ati rSmas aceleaşî. In faţa judecate! urmaşilor noştri 

 singurul pretext ce 'l-am putea aduce pentru acesta stagnaţiune 

 morală, ar fi că dupe legile evoluţiune! sociale, progresul moral să 

 realiseză cu mult ma! încet şi ma! greu" de cât progresul material. 



Cobălcescu a fost totă viaţa sa însufleţit de un cald naţionalism. 

 România avea pentru densul alte limite geografice de cât cele de 

 pe chărţile oficiale. Şi acest desiderat scump tutulor românilor, nu 

 se mulţumea numa! a '1 păstra în mintea sa, dar '1 şi propaga de 

 pe catedra elevilor Iu!. Cursul luî de geografie, întitulat «Geogra- 

 fiia Dacie! moderne», pe care '1 preda la şcola militară din laş! în- 

 cepe ast-fel : 



«Masivul oriental al Carpaţilor şi regiunea dependentă de el 

 constituea o dată veche Dacie, care astăgl! este locuită de români! 

 de la răsărit şi Br trebui să porte prin urmare numele general de 

 România. 



