188 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SGIINŢE 



mărturisescă prin viti graiti, cu cât zel şi erudiţiune îşî ţinea el pre- 

 legerile de Osteologie comparată după tratatele clasice ale lut Cu- 

 vier, De Blainville şi Owen, şi cu cât entusiasm desvolta el teoria 

 lut Goethe şi Oken, cart consideră craniul ca format din vertebre 

 modificate. 



Acest entusiasm şi erudiţiune pe care Cobalcescu le arăta în pre- 

 legerile sale, le-ati păstrat până în ultimele lut $.i\e. 



De şi catedra ce o ocupa coprindea vastul domeniu al Mineralo- 

 giei, Petrografieî, Geologie* şi Paleontologiei, cu tote acestea Co- 

 balcescu le aborda de o potrivă cu competinţa şi zelul specialistu- 

 lui şi lucru de remarcat, că nict o-dată nu 'şt-a manifestat dorinţa 

 de a- I se uşura sarcina, scindându-i-se catedra. Prelegerile lut din 

 orî-ce ramură ar fi fost, erau" expunerea complectă a ultimelor date 

 ale sciinţet relativ la subiectul ce se trata şi aveau" tot-d'a-una acel 

 caracter impunător ce înalţă pe dascăl în stima elevilor lut. Mat 

 ales în desvoltarea cestiunilor generale şi a teoriilor nouS punea 

 atâta îngrijire şi entusiasm comunicativ, în cât de multe ort prele- 

 gerile numat erau simple lecţiunî, ci discursurt magistrale. 



Duşman ne împăcat al fraselor gole, Cobalcescu avea, atât în 

 prelegert cât şi în scris, un stil concis. In frase lapidare, fără digre- 

 siunt şi infloriturî, sprijinit numat pe eloquenţa faptelor, mergea di- 

 rect spre desvoltarea subiectulut. 



Pare că-'l vSd intrând în sala de curs, grav, în haine negre şi 

 cravată albă, cu o singură foiţă de hârtie în mână, de multe ort cu 

 o carte de visită, pe care erau însemnate câte-va date. După o 

 scurtă introducere, de multe ort în mod abrupt, ca şi când ar fi 

 continuat imediat relegerea precedentă, intra de o-dată în des- 

 voltarea faptelot relative la subiect, în cât pentru cet cart nu eraţi 

 în curent, devenea greti de al urmări. 



Timp de o oră şi jumătate, cât dura prelegerea, defilaţi repede 

 pe dinaintea atenţiunet nostre încordate o mulţime considerabilă 

 de fapte. Aşa: La Mineralogie io — 15 minerale cu proprietăţile 

 lor fisice şi chimice, cu caracterile ce ele aQ în roce, cu descrierea 

 amănunţită a formelor lor cristaline complicate, pe care Cobalcescu 

 le desemna cu mare uşurinţă pe tabelă, cu notaţiunile feţelor în sis- 

 tema lut Naumau şi Miller, ba chiar şi cu valorile unghiurilor mat 

 însemnate. La Geologie şiruri lungt de etagiurî, păturt şi zone re- 



