190 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SGIINŢE 



cristalograf. Si lucrul ne surprinde cu atât mal mult cu cât seim 

 că Mineralogia şi Petrografia erau cultivate de Cobalcescu numai 

 pentru catedră, nu ca specialist, obiectul lut de predilecţiune fiind 

 Geologia şi Paleontologia. 



Aceiaşi extensiune o da Cobalcescu şi cursurilor de Mineralogie 

 descriptivă, Petrografie şi mat ales de Geologie. 



încă din tomna anului 1882, Cobalcescu adaogă la cursul seTi 

 de Petrografie şi lecţiunl teoretice şi practice de Micropetrografie, 

 cărora în anii următor* le dă o desvoltare din ce în ce mal mare. 

 El este dec! cel ânteiQ care în Universităţile nostre aplică micros- 

 copul la studiul pietrelor. Forte interesante eraţi lecţiunile asupra 

 caracterelor microscopice ce presintă mineralele constitutive ale ro- 

 celor, precum şi acele asupra structurel rocelor şi a genesel mine- 

 ralelor din rocele eruptive, pe care Cobalcescu le făcea după stu- 

 diile lut Sorby, Zirkel, Tchermak şi alţii. 



Lucrările practice la Mineralogie constaţi mat ales în cercetarea 

 mineralelor la suflător, iar la Petrografie în facere de secţiuni de 

 roci, pe care elevii singuri le şlefuiau, le fixaţi pe port-objet pen- 

 tru a le putea observa sub microscop şi a determina roca dată. 

 Aceste lucrări se făceaţi la început în nisce atenanse întunecose şi 

 umede ale Universităţii vechi, aşezate pe locul ocupat astăzi de 

 Institutul de Anatomie. In primă- vara anului 1883, prin bine-voi- 

 torul concurs al colonelului Macarovicî, aceste lucrări practice ati 

 început a se face la şcola militară, singura şcolă din Iaşi, care pe 

 atunci era dotată cu colecţiunl de Mineralogie şi Geologie mal 

 complecte şi cu un microscop polarisator. Universitatea nu avea 

 mal nimic pe atunci; abia prin 1886 — 1887, cu 6 ani înainte de 

 morte, începe Cobalcescu a-'şl realisa visul, prin ■ alocarea unei 

 sume pentru material didactic. 



Lecţiunile de Geologie le făcea de asemenea forte pe larg : 'ml 

 aduc aminte că numai studiul fenomenelor vulcanice ţinea 18 — 20 

 de lecţiunl, de câte o oră şi jumătate. Cursul de stratigrafie '1 făcea 

 într'un an. Metoda pe care el o urma în descrierea terenurilor era 

 cam urmgtore : după o scurtă introducere asupra raporturilor dintre 

 apă şi uscat, asupra condiţiunilor fisice şi asupra caracterului bio- 

 logic ce-'l presenta pămentul în epoca conrespunolStore, începea 

 descrierea detailată a terenului, până la cele mal mici sub-divisiunl, 



