BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 494 



urmărindu-l în diferite localităţi* tipice din Europa şi America şi 

 căutând la fîe-care pas a stabili paralelisăr! ; după aceia urma cu 

 descrierea acestu! teren în Carpaţî şi în special în Transilvania şi 

 în România liberă. Numa! cursul asupra şisturilor cristaline şi tere- 

 nurilor primare ar fi putut face materia unu! esamen pentru care 

 trebuia cel puţin o lună de preparaţie. 



Chestiunilor generale ce se detaşau din studiul faptelor, Cobal- 

 cescu le dădea o importanţă forte mare. 'MT amintesc de o lecţie 

 splendidă de prin 1888-89 asupra repartisăreî geografice amare! 

 jurasice şi asupra zonelor climaterice în perioda jurasică, după stu- 

 diile Iu! Melchior Neumayr de curend apărute, şi de o altă lecţie în 

 care caută să dovedescă, după studiile Iu! O. Torrel, că blocurile era- 

 tice de pe şesul nordic al Europe*, nu sunt lăsate de gheţar! plutitor! 

 cum se admitea înainte, ci chiar de masa gheţarului 1 de tipul «Inlan- 

 deis» ce acoperea pe atuncî nordul Europe!, ca astăcjl Gronlanda. 



O atenţiune deosebită se da Carpaţilor, a căror geologie-Co- 

 balcescu o cunoscea de aprope, fiind în curent cu studiile ce se pu- 

 blicaţi în Austria asupra lor. Acesta se vede şi din scrierile lut, în 

 care caută la fie-ce moment să stabilescă paralelisăr! între terenu- 

 rile din România şi cele din Transilvania, Ungaria, Galiţia şi basenul 

 Viene!. 



Chiar ca profesor de Liceu Cobalcescu alegea tipuri" de tere- 

 nur! din România, or! basenul VieneT. 



Aşa în 1880-81, pe când eram în secţia de bacalaureat la In- 

 stitutele-unite, ne făcea: eocenul din Transilvania, oligocenul din 

 Carpaţî, miocenul din basenul Viene! şi sarmaticul şi pliocenul din 

 România. 



In anul 1881-82, Cobalcescu deschide pentru prima oră un curs 

 special de Paleontologie cu studenţi! şcoleî normale superiore, pe 

 lângă cursul de Mineralogie pe care'l făcea în acel an la Universi- 

 tate. Ne putem închipui câte dificultăţi' trebuia să întâmpine el în 

 tăcerea acestui" curs, din lipsa unu! material didactic, trebuind la 

 fie-ce pas să desemneze cu creta pe tablă fosilul pe care'l descria. 

 In timpul de astăcjlî, un curs de paleontologie fără eşantilione, fără 

 modele în ipsos or! fără planşe, ar fi socotit ca imposibil. Am de- 

 venit şi în învăţămînt maî pretenţioşi Cu 20 de an! în urmă se re- 

 signau dascăli! a face cu mijloce restrânse cât se putea. 



