492 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



In timpul din urmă, Cobalcescu avea intenţiunea de a face un 

 curs asupra vertebratelor fosile, în legătură cu formele actuale şi în 

 acest scop a şi comandat în 1890 o colecţiune complectă de sche- 

 lete actuale în valore de aprope 20.000 le!, care astăglî este zestrea 

 catedre! de anatomie comparată de la Universitatea din laş!. Acest 

 fapt ne arată încă baza largă pe care o da el studiilor sale. 



In lecţiunile de Mineralogie, Petrografie şi Geologie, pe lângă 

 problemele pur sciinţifice, Cobalcescu făcea un loc însemnat şi 

 chestiunilor de ordine practică, acorda însă tot-d'auna preponde- 

 ranţa celor întâiti. Motivul ni'l spune însuş!, în discursul de recep- 

 ţiune la Academie «asupra origine! şi zăcămintelor petroleulu!:» 

 «căc!, de la soluţiunile ce vom da problemelor sciinţifice, atârnă şi 

 stabilirea preceptelor despre care trebue a ne conduce spre înlătu- 

 rarea dificultăţilor ce se presintă în aplicaţiune. Şi în acest subiect, 

 cât şi în tote acele câte intereseză spiritul uman, sciinţa domine ză 

 cestiunile de ordine practică, precum şi ordinea morală domi- 

 neză în consciinţa noatrâ, ordinea materială.» 



Ast-fel îş! făcea Cobalcescu cursul la Universitatea din Iaşî, 

 tot-d'auna cu acelaşî entusiasm nesecat, cu aceiaş! energie ne slă- 

 bită, de la îuceputul şi până la sfîrşitul vieţe! sale. 



Mintea luî scrutătore, setosă de adevăr şi nicî odată mulţumită 

 cu ceea-ce scia, de cât provizoriu, era necontenit ocupată în cău- 

 tarea acestuî «perpetuum mobile», în specialitatea Iu!. Invăţend pe 

 pe alţi!, Cobalcescu n'a încetat nic! odată a se învăţa pe sine însuş! 

 şi când afla că o piatră nouă s'a adăogat la edificiul sciinţeî scumpe 

 Iu!, cu câtă satisfacţie intelectuală o împărtăşia celor ce'l înconjura ! 



In societatea colegilor sau în convorbiri maî intime cu elevi! Iu!, 

 el nu găsea altă plăcere maî mare, de cât să le vprbescă de nouile 

 descoperirî în sciinţă. 



Tot-d'auna în curent cu lucrările nou!, care în domeniul Geolo- 

 gie! ss succedeză cu o repeziciune ameţitore de 40 de an! încoce, 

 prelegerile luî dintr'un an, nu se maî asemănau cu cele din aniî ur- 

 mător!. 



Chiar spre sfîrşitul vieţeî sale, Cobalcescu nu avea un caet de 

 cursurî, Cum s'ar ^ice un şablon determinat după care să se conducă 

 în ţinerea prelegerilor, cum obicinuesc adeseorî profesoriî bătrânî. 



Convins fiind că în Qfeolo^ie, maî mult de cât în orî-ce altă 



