198 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



Ideile luî Leopold de Buch şi ale lut Elie de BeaumOnt asupra 

 formare! munţilor, au domnit în sciinţă multă vreme, şi cu tote că 

 eraţi combătute încă de prin ânteia jumătate a veculuî al 19-lea de 

 către Scrope, Const. Prevost (membru conrespunglStor al societa- 

 te! de Medic! şi naturalist! din Iaşî) şi Lyell, ele n'aQ fost părăsite de 

 cât după apariţiunea lucrăreî memorabile din 1875 «die Entsteh- 

 hung der Alpen» a ilustrului meu" profesor Eduard Suess, în care el 

 pune basa teorie! admisă astăcjlî în sciinţă, după care causa primor- 

 dială, «primum agens^ a formare! munţilor trebue căutată în con- 

 tracţiunea neegală a simburelu! pămentuluî, care are de resultat 

 sbârcirea sc6rţe!. Acesta teorie Suess o desvoltă ma! târziu în opera 

 sa fundamentală »Antlitz der Erde», care operă denota începutul 

 une! nouă fase în desvoltarea sciinţe! geologice. 



Metoda ontologică, or! cum se ma! numesce încă şi Actualismus 

 sau" «teoria căuşelor actuale», care constă în aceia că din fenome- 

 nele ce se petrec actual pe suprafaţa pămentulu! să explicăm şi 

 schimbările ce el le-a încercat în trecutul Iu! geologic, metodă care 

 astăol! se aplică cu resultate strălucite în tote cercetările geologice, 

 de şi fusese propusă încă de la începutul veculuî al 1 9-lea de Hut- 

 ton şi von Hoff şi aplicată cu succes de Lyell în ma! multe ediţi! a 

 cărţi! sale «Principles of Geologie?) apărută ânteiu la 1830, nu 

 putuse totuş! să'ş! câştige importanţa ce o are astăol! în geologie 

 de cât tot după 1860, şi acesta din causa influenţe! ce o exercita 

 încă teoria revoluţiunilor a luî Cuvier. 



Din acesta scurtă privire istorică, resultă că Cobalccscu *şî în- 

 cepe activitatea sa sciinţifică sub inrîurirea unor ide! cu totul deo- 

 sebite de cele ce domnesc astă^î în Geologie. 



Lucrările Iu! de la început sunt: o carte de geologie din 1859 şi 

 o lucrare originală «Calcarul de la Răpidea» din i862. Din causa 

 interesulu! istoric ce'l presintă aceste lucrări, cele ma! vecii! pe care 

 le avem în limba română, le voifl analisa ma! de aprope. 



1. Eleminte de geologie pentru clasele gimnasiale 

 prelucrată dupe Beudent. Format mic. 116 pag. 1859, Iaşî. 



(Biblioteca Academiei No. A. 3.350) 



Este prima carte de geologie în limba românescă, scrisă de Co- 

 balcascu, înainte de plecarea Iu! la Paris, şi tipărită în alfabstul de 



