BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 201 



sâ fie de aceeaşi natură ca şi cele de astăgll, şi deci ideea de schim- 

 bări brusce, de catastrofe, pe care le ar fî încercat pămentul dupe 

 Cuvier, era cu totul în dezacord cu a teoria actuală». 



Cum se întâmplă însă de obiceiu în ştiinţă, când o teorie nou£ 

 ia locul alteia, este o periodă de indecisiune, de confusiune, în care 

 ambele teorii subsistă împreună, disputându-şl locul, până ce una 

 din ele se introneză definitiv. 



In caşul de faţă Cobalcescu susţine în aceeaşî carte, teoria re- 

 voluţiunilor şi teoria căuşelor actuale, care, aplicate riguros în t6te 

 consecinţele lor, se exclud una pe alta. Chiar mat teroliu, în «Cal- 

 carul de la Rapidea» din 1862, Cobalcescu remâne încă sub influ- 

 enţa teorieî revoluţiunilor, de 6re-ce, cum vom vedea, numai pen- 

 tru explicarea depositelor quaternare din jurul Iaşuluî admite trei 

 cataclysme. 



La cutremure de păment şi fenomene vulcanice, este câte o notă 

 în care se. spune « dupe Beudent, » de unde urmeză că numai aceste 

 paragrafe sunt o traducere sau" o prescurtare după cartea lut Beu- 

 dent, pe când restul este o prelucrare în care multe desvoltărî sunt 

 proprii lut Cobalcescu. 



Este de remarcat pasagiul următor, în care facem cunoscinţă şi 

 cu «teoria craterilor de ridicare» aiul Leopold von Buch. 



«Mat înnainte de ase face o erumpere, pămentul se ridică ca 

 un clopot, ce adesea se crapă în nenumărate locuri, apoi se face 

 explosiunea şi apoi deschiderea prin care se varsă diferitele ma- 

 terii. Aceste ridicaturi se numesc cratere de ridicătură» (pag. 49). 



Urmeză apoi expunerea concisă şi ştiinţifică a acţiune! aerului, 

 a apel şi a formărel stâncilor madreporice. 



Cap. II. Cercetarea fenomenelor vechi. 



Aici se trateză în general despre vechia temperatură a Euro- 

 pei^ vechile deposite sedimentare, vechile ridicaturi şi prăbu- 

 şituri, origina văilor şi despre peşteri. T6te chestiile sunt forte 

 clar expuse şi citirea acestui capitol încă şi astăqll forte instructiv, 

 te atrage mal mult de cât cele alte. Nu mg pot opri a nu reproduce 

 aici partea relativă la origina văilor. 



«Munţii sunt numai resultatul ridicaturilor, iar văile aii mal 

 multe origini. Cea ânteiti idee ce ne vine de origina văilor, este 

 erosiunea scorţel pământului de către ape în trecerea lor ; însă de ar 



