202 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



fi aşa văile ar trebui să se cobore din una în alta până în mare şi să se 

 afle săpate prin terenurile cele mat mobile. Aşa d. e. Rinul în loc 

 de a merge să se arunce în Veser, pentru că terenul din partea 

 aceea era mat uşor de săpat, 'şi îndreptă din contra apele spre 

 Maienţa, tăind un teren mult mat dur ; tote rîurile presenteză fe- 

 nomenul acesta ca şi când ar fi fugit de locurile acelea ce le înfă- 

 ţişa mat mare uşurinţă de trecut». 



«Consecvenţa ce putem trage dintr'aceste e că rîurile nu 'şi aii 

 săpate ele însuşi patul lor, ci '1 au găsit făcut gata prin falele cau- 

 sate de ridicaturi şi fiind-că aceste fale a trebuit să se conserve 

 mat bine prin terenurile cele târî de cât în cele friabile şi rîurile 

 au" apucat mat cu semă printrânsele » (pag. 63). 



Cum vedem Cobalcescu admite ca origină principală a văilor, 

 împrejurărt tectonice, adică rupturile şi scufundările produse ante- 

 rior în solul pe care rîurile '1 străbat. Acţiunea enormă a erosiunet 

 nu era cunoscută pe atunct cu importanţa ce i se dă asttăc^t. Chiar 

 mat terziu la 1869, Rutimeyer, în cartea sa clasică «Ueber Thal- 

 und Seebildung» consideră cea mat mare parte din văt ca «Bruch- 

 thăler» văt de rupturt, şi dă un rol mic erosiunet. 



Mat departe admite 3 originî a văilor: 1) Văt de ruptură; 2) 

 Văt de încreţire, ce resultă «din ridicătura a 2 catene de munţt, 

 opuse paralele şi apropiate, exemplu Dunărea inferioră» şi 3) Văt 

 de erosiune sau de nudăciune. 



In privinţa originet peşterilor acordă un rol preponderant 

 crăpăturilor. 



CARTEA III 



Cap. I. Compunerea scorţeî pămentesct. Se ocupă cu geologia 

 istorică sau stratigrafia, dând o scurtă caracterisare petrografică 

 şi paleontologică a terenurilor de la Cambrian (în care coprinde şi 

 gneisul şi micaşistul) şi până la terenul sub apeninic (pliocenul de 

 astăţlî), şi aluvian. 



Cap. II. Se ocupă în special cu revoluţiunile globulut. Este de 

 remarcat pasagiul următor: (pag. 95) «de n'ar fi încercat pămen- 

 tul diferite revoluţiunt, tote păturile sedimentare ar fi concentrice, 

 s'ar învăli una pe alta peste tot şi cea de mat sus s'ar găsi şi ea 

 sub marea ce n'ar mat avea marginî pentru că ar înfăşură tot pă- 



