BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 203 



mentul. Atunci n'ar fi existat nici un uscat, nici un mamifer, nici 

 nemul omenesc. Studiul ne arată că uscatul nu a eşit tot de o-dată 

 şi acest studiu, unul din cele mal frumose ce ne presintă geologia, 

 1 datorim d-lul Elie de Beaurnont«. 



De aici resultă că, tote dislocaţiunile care aQ dat naştere relie- 

 fului globului şi aii causat schimbarea raporturilor dintre uscat şi 

 apă în diferitele psriode geologice, aQ fost produse în mod brusc 

 prin cataclisme. 



Ca un corolar al teorii revoluţiunilor, autorul ne dă apoi la pag. 

 98, descrierea a 13 sisteme de ridicătură, cu direcţiunile lor, dupe 

 Elie de Beaumont. 



CARTEA IV 



Cap. I Starea Europei în diferite epoce de formaţiune. Ne dă 

 o privire generală asupra epocelor geologice în Europa. 



Cartea se termină cu o conclusiune scurtă, în care se face un 

 ultim compliment teoriei revoluţiunilor : 



«Tote ne fac să credem că starea liniştită de faţă e numai tim- 

 purie, ca tote intervalele revoluţiunilor în care s'aQ format terenu- 

 rile sedimentare». 



Ca încheere putem spune că acesta carte de geologie, cea mal 

 veche în limba română, prin expunerea precisă a faptelor în care 

 se oglindesce starea sciinţel geologice de pe atunci, prin stilul con- 

 cis şi curat românesc, a fost o carte de şcolă excelentă, nu numai 

 în timpul acela, dar o pot spune în cunoştinţă de causă, chiar mal 

 în curent cu sciinţa de cât multe cărţi de geologie apărute mult 

 mal încoce de 1860. 



Un alt fapt însemnat ce reesă din citirea acestei cărţi este că 

 suma cunoscinţelor din geologie ce se predau elevilor din gimna- 

 zii! pe la 1859, nu era de loc inferioră celor ce se predă astăzi în 

 cursul superior de liceQ. 



Cu tote aceste calităţi pe care le are «Elementele de geologie», 

 şi care cu ameliorări ce puteau să i se aducă în alte ediţii ar fi pu- 

 tut servi încă multă vreme ca un manual escelent de şcola, Cobal- 

 cescu, îndată după întorcerea sa din Paris la 1862, a considerat 

 acesta primă lucrare a lui ca «un păcat al tinereţelor». A urmărit'o 



