BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 207 



Mal departe Cobalcescu descrie admirabil acoperişul diluvial al- 

 cătuit din «lut galben». «El presintâ o structură porosă, cuprinde 

 multe nodule de calcar făinos şi acopere tot podişul şi spinarea 

 tuturor dealurilor, se cobora pe costişele lor şi le învălesce ca o 

 mantie, acopere văile lor, să lăţesce pe întinsul şes al Prutului, as- 

 cernut peste tote dealurile ce se găsesc la resăritul acestui rîti». 

 Acest «diluviu galben» este forte plastic representat în profilul 

 general dus din valea SocoveţuluY până dincolo de Prut, şi este pa- 

 rai elisat cu depositul numit «Loess şi Lehm» din Rusia, Siberia şi 

 Europa. 



Inprejurărilor hidrografice din jurul Iaşilor, le acordă Cobal- 

 cescu o atenţiune deosebită: «din năsipul ce se află între calcar 

 şi humă, iese pretutindeni şi la aceia-şî înălţime, o mulţime de is- 

 vore a căror apă este cea mal bună din împrejurimele laşului şi că 

 luând în consideraţiune că ele se găsesc la o înălţime mat de douS 

 ort maî mare de cât aceia pe care stă Iaşii, putem încheia că strîn- 

 gendu-se acele isvore într'unul, s'ar putea duce într'acest oraş, în 

 care apa este atât de puţină» 



«Stratul de humă este forte puternic şi până acum nu s'a stră- 

 bătut până din colo de humă; fintînile se opresc tote în acest de- 

 posit, ba încă fîntinariî îndată ce dau de dânsa el se opresc, sigur, 

 fiindcă maî în jos nu se află isvore. Şi în adevSr, apa ploilor stră- 

 bate depositurile superiore şi se opresc pe suprafaţa lutului venăt ce 

 compune huma, unde să întinde ca un aşternut ; tot odată este 

 de însemnat că apa ce circulă în acest loc aduce măcinarea tărîmu- 

 rilor superiore, causă pentru care pe costele dealurilor se formeză 

 rîpe din care picură isvore. Aceste rîpe se înainteză apoi spre dea- 

 luri şi tind a le despica». 



Ca exemplu de acesta acţiune subterană a apelor de infiltraţie, 

 aduce rîpa din Iaşi numită «rîpa Privighiţ6eî»,pecareelonumesce 

 a «privighitorel». 



Sunt 40 de ani de când Cobalcescu a rostit acesta idee, adică 

 că laşul să se aprovisioneze cu ape de isvor de prin împrejurimi. 

 De atunci şi până astă-ol* s'ati cheltuit milione pentru planuri ne- 

 realisabile presentate de diferiţi hidrologi improvisaţl, pentru a se 

 reveni la urmă tot la ideea rostită de nemuritorul Cobalcescu, bine 

 înţeles fără a se aminti de densul. Dar asupra acestei cestiunl voiţi 



