BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 209 



Maî departe Cobalcescu recunosce caracterul sălciu" a măreî în 

 care s'a depus calcarul de la Răpidea numaî după presenţa Cyre- 

 nelor şi a Ceriţilor şi explică acest fapt prin fluviile ce se vărsaţi în 

 acest golf şi îndulceau apele marine. Decî nu totă marea era sălcie, 

 cum seim astăcjhf, ci numaî marginele ei; el spune categoric că dacă 

 s'ar cerceta maî cu deamăruntul fosilele din spre interiorul podi- 

 şuluî Răpedeî, s'ar găsi speciî curat marine. Relativ la vîrsta geo- 

 logică a calcaruluY de la Răpidea, Cobalcescu ne spune că acest 

 deposit nu s'a putut forma de cât în epoca terţiară, nu însă în 

 Eocen, nict în epoca greşul ui de Fontainebleau (Oligocen), cum '1 

 raportă geologiî ce pomenesc de el, ci în Miocen şi anume în mio- 

 cenul mijlociu, adică cam într'o epocă cu f alunele de touraine. 

 Partea superioră a calcarului, pe basa măseleî de Rinocer, o con- 

 sideră «ca basă a Pliocenului». 



De aicî urmeză dar că Cobalcescu nu s'a mulţumit numaY a ra- 

 porta calcarul de la Răpidea «în mod vag la miocen», ci figureză 

 chiar şi orizontul din miocen la care acest calcar aparţine, şi acesta 

 cu o esactitate care ne surprinde, căct ce seim noi astăglf mat mult 

 relativ la vîrsta geologică a acestor deposite, de cât că aparţin la 

 partea cea maî superioră a miocenuluf cum ne-o spune şi Cobal- 

 cescu la 1862 ? 



Interesant este şi pasajul următor : 



«OrT cum s'ar întorce lucrurile, suntem sigurT că Moldova a fost 

 acoperită de mare şi să înţelege că de o prelungire a Măref-Negre 

 până după finitul epoceY Miocene când calcarul s'a ridicat ca un 

 podiş şi marea s'a retras spre sud». 



Dacă în loc de Marea-Neagră, Cobalcescu ar fi spus Marea Me- 

 diterană, vederile luf de pe atuncT ar fi fost conforme cu sciinţa 

 nostră de astăzi . 



Chiar după întorcerea din Paris, Cobalcescu nu scăpase încă de 

 sub influenţa teorieî revoluţiunilor, şi lucrul era de înţeles, căcî în 

 şcola geologică francesă acesta teorie 'şi avea adepţit cef maî nu- 

 meroşi. 



Acesta o vedem în «Calacarul de la Răpidea» : 



«In urma depunere! calcaruluî un curent cataclysmic, pornit de 

 la Nord- Vest, direcţiune în care se află cele maî înalte puncturîale 

 Carpaţilor, Pionul şi Gemelăul, aQ tăbărît asupra acestuY masiv, au 



14 



