212 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



»Vrînd nevrînd ne-am făcut stăpâni pre Dobrogea. Ast-fel ati 

 vrut Europa, n'avem de cât a vroi şi noi tot ast-fel. Orî-ce irita- 

 ţiune, orî-ce reservă în primirea faptului îndeplinit, ar fi o mare 

 greşală politică, căci, dacă nu ne ar aduce complicaţiunî funeste, 

 ne-ar pune cel puţin într'o posiţiune delicată faţă cu Rusia, făcen- 

 du-î o ameninţare permanentă, care ne-ar lipsi de concursul ce ea 

 ar putea a ne da în numerosele interese cart ne pot privi în viitor. 

 Şi apoi, orî-ce reservă n'ar fi de cât de utilitate imaginară, reven- 

 dicarea putendu-se face, în virtutea faptelor, şi fără prealabile re- 

 serve". 



» Ast-fel fiind faptele, nu credem alt nimic oportun de cât de a 

 privi Dobrogea ca proprietatea nostră şi a ne cugeta la cele ce 

 avem de făcut, spre a se trage din acesta proprietate tote folosele 

 legitime şi mal cu samă a căta să facem mulţumiţi pre locuitori* de 

 numerose naţionalităţi, cart împoporeză acesta ţară şi a-î înfrăţi 

 cu noi". 



După acest sfat înţelept, dă o descriere geografică şi economică 

 detailată şi câte-va cunoscinţl geologice asupra Dobrogel. Spune 

 apoi că Dobrogea complecteză România actuală şi pentru a putea 

 trage din acesta proprietate a nostră tote folosele legitime, trebue 

 să facem un port la mare şi să construim un pod peste Dunăre. 

 In privinţa portului spune că Mangalia nu este proprie pentru aşa 

 ceva. ; 3 Acesta lagună cât şi marea din apropiere este puţin adâncă. 

 Ort-ce încercări s'ar face spre a săpa aicea un port ar fi nisce lu- 

 crări zadarnice, căci condiţiile fisice ale măre! în megieşie sunt ast- 

 fel, în cât partea adîncîtă de puterea maşinelor s'ar astupa cu re- 

 pegiune; în adevăr aici domină vîntul de la est care împinge valu- 

 rile mărel încărcate cu sedimente in interiorul lagunei". 



33 Singura localitate ce ni se pare a presenta un viitor pentru co- 

 merţul nostru maritim este sinul de la Kiustinge". Construirea unul 

 port în acest loc, ar deveni pentru comerţul nostru adevărată des- 

 chidere a tracheel sale respirătore". 



Arată că pentru a transforma sinul de la Constanţa înt'un port 

 trebue a se construi o stavilă care începend de la capul de la răsă- 

 ritul oraşului s'ar îndrepta spre Sud. Acesta stavilă va trebui să aibă 

 2 km. lungime şi o lărgime de 40 m. la basă şi 25 la suprafaţă; ea 

 n'ar costa mal mult de 10 milione. 



